Landskapsförordning (2007:3) om 
deponering av avfall 
1 kap. Inledande bestämmelser 
1 §.  Tillämpningsområde 
I denna förordning finns bestämmelser om krav på deponering av avfall och 
om tillståndspliktig deponering. 
Denna förordning skall inte tillämpas på 
1) spridning av slam, inklusive avloppsslam och slam från 
muddringsverksamhet och liknande material, för gödnings- eller 
jordförbättringsändamål, 
2) användning av lämpligt inert avfall vid restaurering och utfyllnadsarbete 
eller för byggnadsändamål i deponier, 
3) deponering av icke-farligt muddringsslam i vattenområde, från vilket det 
har avlägsnats, eller på land i närheten av sådant område, 
4) deponering av icke-förorenad jord eller icke-farligt inert avfall som 
uppkommer vid prospektering och utvinning, behandling och lagring av 
mineraltillgångar samt vid drift av stenbrott. 
2 §.  Syfte 
Syftet med denna förordning är att förebygga och minska negativ 
miljöpåverkan som deponering av avfall kan orsaka miljön och människors 
hälsa. 
3 §.  Definitioner 
Följande beteckningar används i denna förordning med den betydelse som 
anges nedan: (2013/10)  
1) (2018/94)  Avfall, farligt avfall och icke farligt avfall . Begreppen avfall och 
farligt avfall har samma betydelse som i landskapslagen (2018:83) om 
tillämpning av rikets avfallslag , nedan avfallslagen, och i 
 
 
  landskapsregeringens med stöd av avfallslagen  fattade beslut om avfall och 
farligt avfall samt förfaranden för återvinning och slutligt omhändertagande. 
Icke-farligt avfall är avfall som inte är farligt enligt nämnda definition. 
2) Deponi. Deponi är en upplagsplats för avfall på jorden eller under mark, 
inklusive 
- interna upplag för avfall som har uppkommit inom den egna 
verksamheten, samt 
- platser som används under mer än ett år för tillfällig lagring av avfall men 
med uteslutande av 
- anläggningar där avfall omlastas för att beredas för vidare transport för 
återvinning, behandling eller slutligt omhändertagande på annan plats samt 
- platser där avfall som skall återvinnas eller behandlas inom tre år eller där 
avfall som skall slutligt omhändertas inom ett år lagras. 
3) Inert avfall . Inert avfall är avfall som inte genomgår några väsentliga 
fysikaliska, kemiska eller biologiska förändringar. Inert avfall löses inte upp, 
brinner inte och reagerar inte fysikaliskt eller kemiskt på något annat sätt, 
inte heller bryts det ned biologiskt eller inverkar på andra material det 
kommer i kontakt med på ett sätt som kan orsaka skador på miljön eller 
människors hälsa. Den totala lakbarheten och det totala föroreningsavfallet i 
avfallet samt ekotoxiciteten hos avfallet skall vara obetydliga och får inte 
äventyra kvaliteten på yt- eller grundvatten. 
4) (2013/10)  Biologiskt nedbrytbart avfall . Biologiskt nedbrytbart avfall är 
avfall som kan genomgå anaerob eller aerob nedbrytning, såsom 
livsmedels- och trädgårdsavfall, papper och kartong. 
5) Geologisk barriär . En geologisk barriär föreligger när de geologiska och 
hydrogeologiska förhållandena under och i närheten av en deponi innebär 
en fastläggande förmåga som är tillräcklig för att förebygga en potentiell risk 
för mark och grundvatten. 
6) Lakvatten . Lakvatten är vätska som rinner genom det deponerade avfallet 
och som tränger ut ur eller stannar kvar i en deponi. 
7) Deponigas . Deponigas är gas som genereras från det deponerade avfallet. 
 
 
  4 §.  Deponiklasser 
Varje deponi skall hänföras till någon av klasserna 
- deponi för farligt avfall, 
- deponi för icke-farligt avfall eller 
- deponi för inert avfall. 
2 kap. Allmänna krav 
5 §.  Avfall som inte får deponeras 
Följande avfall får inte deponeras: 
1) Avfall som , beroende på de förhållanden som råder i en deponi, är 
explosivt, frätande, oxiderande, mycket brandfarligt eller brandfarligt, enligt 
definitionen i bilaga 3 till direktiv 91/689/EEG. 
2) Avfall i flytande form , inräknat spillvatten men med undantag av slam som 
har en hög torrhalt. 
3) Sjukvårdsavfall och annat kliniskt avfall  från medicinska eller 
veterinärmedicinska verksamheter som är smittfarligt och således innehåller 
levande mikroorganismer eller deras toxiner samt som enligt vetenskap 
eller grundad misstanke förorsakar sjukdom hos människor eller andra 
levande organismer. 
4) Avfall som har genomgått utspädning eller blandning  enbart i syfte att 
uppfylla kriterierna för mottagning av avfall vid en deponi eller kriterierna 
för att annars vara tillåtet att deponera. 
5) Kasserade däck , undantaget cykeldäck, från bilar, arbetsmaskiner eller 
andra fordon eller kross av sådana däck. 
6) Annat biologiskt nedbrytbart avfall  än 
- fallvilt samt 
 
 
  - sådant som får grävas ned utan hinder av gällande bestämmelser om 
bortskaffande av animaliska biprodukter på avlägsna områden och om 
bortskaffande av döda sällskapsdjur.1) 
Vid en deponi som är tillståndspliktig enligt miljöskyddslagen  får endast 
sådant avfall tas emot som överensstämmer med den förteckning som har 
upprättats för miljötillståndet för deponien som avses i 20 § 2 punkten 
denna förordning. 
1) Jord- och skogsbruksministeriets förordning om bortskaffande av animaliska 
biprodukter på avlägsna områden och om bortskaffande av döda sällskapsdjur (FFS 
1374/2004). 
5a §.  (2013/10)   Tillfällig lagring av metalliskt kvicksilver 
För tillfällig lagring i mer än ett år av metalliskt kvicksilver gäller dessutom 
bilaga 1 till denna förordning. 
6 §.  Deponering vid deponier av olika deponiklasser 
Vid en deponi för icke-farligt avfall får utöver icke-farligt avfall och inert avfall 
deponeras även stabilt icke-reaktivt farligt avfall med lakningsegenskaper 
som är likvärdiga med dem som gäller för icke-farligt avfall. Icke-reaktivt 
farligt avfall får dock inte deponeras i utrymmen som är avsedda för 
biologiskt nedbrytbart icke-farligt avfall. 
Vid en deponi för inert avfall får deponeras endast avfall som uppfyller de 
kriterier som gäller inert avfall. 
7 §.  Behandling före deponering 
Innan avfall deponeras skall det ha sorterats och behandlats på ett sådant 
sätt att dess mängd eller farlighet minskas, hanteringen underlättas eller 
återvinningen gynnas. 
8 §.  Skyldighet att avsluta deponi 
Verksamhetsutövaren är skyldig att avsluta en deponi eller del av deponi 
som inte längre är i bruk eller som saknar nödvändigt tillstånd 
enligt miljöskyddslagen . För tillståndspliktiga deponier finns särskilda 
bestämmelser om skyldighet att avsluta och efterbehandla en deponi i 
denna förordnings 5 kap. 
 
 
  3 kap. Särskilda krav om tillståndspliktiga 
deponier (2008/136)  
8a §.  (2008/136)   Inledande bestämmelse 
I detta kapitel finns särskilda krav om tillståndspliktiga deponier. 
9 §.  (2008/136)   Avfallsplan och kontrollplan 
Verksamheten får inte motverka de mål som anges i en 
landskapsomfattande avfallsplan, som har upprättats i enlighet 
med avfallslagen . (2018/94)  
Prövningsmyndigheten ska besluta att verksamhetsutövaren för en deponi 
ska ha en sådan egenkontrollplan (kontrollplan) som avses i 26 
§ miljöskyddslagen . I kontrollplanen ska ingå uppgifter om hur 
verksamhetsutövaren ska säkerställa att deponin uppfyller de tillämpliga 
krav som gäller för deponin. 
10 §.  Beredskapsplan 
Verksamhetsutövaren skall tillse att en beredskapsplan finns som skall följas 
om de rikt- eller gränsvärden för grundvattenkvalitet som gäller för en 
deponi, överskrids i sådan omfattning att beredskapsplanen i enlighet med 
tillståndsvillkoren skall tas i bruk. Beredskapsplanen skall omfatta tillräckliga 
åtgärder för att undanröja en skada som följer av att gränsvärden har 
överskridits. 
11 §.  Efterbehandlingsgaranti 
Verksamhetsutövaren skall ställa en ekonomisk eller motsvarande garanti 
som är tillräcklig för att säkerställa att denne fullföljer de skyldigheter att 
avsluta och efterkontrollera en deponi, som krävs i enlighet med denna 
förordning eller enligt tillståndsvillkoren för deponin. 
12 §.  Deponins utformning 
En deponis botten och sidor skall bestå av en geologisk barriär som skyddar 
mark, grundvatten och ytvatten. Den geologiska barriären skall uppnå 
följande krav på permeabilitet (genomtränglighet) och mäktighet (tjocklek): 
 
 
  Deponi för Permeabilitet Mäktighet 
farligt avfall  ≤1,0 x 10 -9 meter per sekund  ≥ 5 meter  
icke-farligt avfall  ≤1,0 x 10 -9 meter per sekund  ≥ 1 meter  
inert avfall  ≤1,0 x 10 -7 meter per sekund  ≥ 1 meter  
Om den geologiska barriären inte på ett naturligt sätt uppfyller ovanstående 
villkor, kan den kompletteras på konstgjord väg och förstärkas på annat sätt 
som ger ett likvärdigt skydd. En barriär som framställts på konstgjord väg 
bör vara minst 0,5 meter tjock och ha ett geologiskt underlag som är så 
stabilt att sättningar, som kan orsaka skador på barriären, förhindras. 
En deponi för farligt avfall eller icke-farligt avfall skall vara försedd med en 
konstgjord bottentätning och ett minst 0,5 meter tjockt dräneringsskikt samt 
ha system för 
1) kontroll av regnvatten som tränger in i deponin, 
2) förhindrande av att ytvatten och grundvatten tränger in i det deponerade 
avfallet samt för 
3) insamling och behandling av förorenat vatten och lakvatten från deponin, 
så att vattnet uppfyller de krav för vattenkvaliteten som enligt 
tillståndsvillkoren gäller för att det skall få släppas ut. 
Tillståndsmyndigheten kan meddela undantag från bestämmelserna i 1 och 
2 mom. om den bedömer att uppsamling och behandling av lakvatten inte 
är nödvändig eller att deponin inte utgör någon risk för mark och vatten. 
Kraven på permeabilitet och mäktighet får dock aldrig understiga de krav 
som ställs på en deponi för inert avfall. 
13 §.  Gashantering 
Verksamhetsutövare för en deponi som tar emot biologiskt nedbrytbart 
avfall skall se till att deponigas från deponin insamlas, behandlas och 
utnyttjas. Om sådan gas inte kan användas för energiproduktion skall den 
facklas. 
14 §.  Intrångskontroll 
En deponi skall vara inhägnad med stängsel eller med liknande anordning 
och ha låsbara grindar. Där skall finnas installationer och rutiner ägnade att 
 
 
  upptäcka och hindra illegal eller okontrollerad deponering. 
Verksamhetsutövaren skall se till att okontrollerat tillträde till deponin 
hindras samt att grindarna är låsta när deponin är obemannad. 
15 §.  Avfallets mottagning 
I samband med att avfall tas emot skall medföljande handlingar 
kontrolleras. Avfall får endast tas emot om avfallsinnehavaren eller 
verksamhetsutövaren genom lämplig dokumentation klarlagt att avfallet får 
tas emot enligt tillståndets förteckning över vilka typer av avfall som får 
deponeras vid den aktuella deponin. Vid leverans av farligt avfall skall 
kontroll ske även av de identifieringshandlingar som krävs enligt artikel 5.3 
rådets direktiv 91/689/EEG och vid leverans av avfall från utlandet skall 
kontroll ske även av de handlingar som krävs enligt europaparlamentets och 
rådets förordning nr 1013/2006 om transport av avfall. Om det sker 
upprepade och regelbundna leveranser av samma typ av avfall, är det 
tillräckligt att dokumentationen visas fram vid den första leveransen. 
En besiktning av varje avfallslast skall göras vid infarten och vid tippsåret, för 
att kontrollera om avfallet är detsamma som beskrivits i de medföljande 
handlingarna. 
Verksamhetsutövaren skall tillhandahålla ett skriftligt mottagningsbevis 
avseende varje leverans som mottas vid deponin. 
16 §.  Avfallets placering 
Mottaget avfall skall placeras på ett sådant sätt att ojämna sättningar, skred 
eller ras som kan skada tätskikt eller andra skyddsåtgärder undviks. 
17 §.  (2018/94)   Dokumentation och registrering av mottaget 
avfall 
I det register som en verksamhetsutövare ska föra i enlighet med 
bestämmelserna om verksamhetsutövares bokföringsskyldighet 
i avfallslagen  ska verksamhetsutövaren, utöver vad som sägs i nämnda 
bestämmelse, anteckna följande uppgifter. 
1) Egenskaper hos det deponerade avfallet. 
2) Avfallets leveransdatum. 
 
 
  3) Avfallsproducentens identitet eller insamlarens identitet om det är frågan 
om hushållsavfall och annat avfall som på grund av sina egenskaper eller sin 
sammansättning liknar hushållsavfall. 
4) När farligt avfall deponeras, ska dess exakta placering inom deponin 
antecknas. 
18 §.  Kontroll- och övervakningsförfaranden under drift 
Verksamhetsutövaren skall under en deponis driftstid iaktta följande: 
1) Med iakttagande av god laboratoriesed och genom anlitande av 
ackrediterat laboratorium skall genomföras provtagning av och mätning av 
lakvatten, ytvatten, grundvatten och deponigas i den omfattning och enligt 
den specifikation som av tillståndsmyndigheten bedöms vara nödvändig för 
att uppfylla kraven i bilaga III till rådets direktiv 1999/31/EG. 
2) Verksamhetsutövaren skall utan dröjsmål meddela tillsynsmyndigheten 
om all negativ miljöpåverkan som visar sig vid ovanstående provtagning och 
mätning. 
3) Verksamhetsutövaren skall årligen redovisa alla ovan nämnda 
provtagnings- och mätningsresultat till tillsynsmyndigheten. 
4) Verksamhetsutövare skall bistå tillsynsmyndighetens personal med den 
hjälp som tillsynen förutsätter. 
4 kap. Miljötillstånd för deponiverksamhet 
19 §.  Ansökan om tillstånd 
En ansökan om tillstånd för en deponi skall utöver vad som följer 
av miljöskyddslagen  innehålla följande uppgifter. 
1) En beskrivning av de typer och en uppskattning av de totala mängder av 
avfall som ansökan avser. 
2) En beskrivning av de hydrogeologiska och geologiska egenskaperna, 
inklusive uppgifter om kvaliteten på grundvattnet på den föreslagna platsen. 
3) Föreslagna metoder för att förebygga och minska förorening. 
 
 
  4) Ett förslag till kontrollplan som avses 9 §. 
5) Förslag till avslutnings- och efterkontrollplan. 
6) En redogörelse för sökandens ekonomiska eller motsvarande garanti för 
att garantera iakttagandet av de skyldigheter, inräknat 
efterbehandlingsåtgärder, som följer av denna förordning eller av 
tillståndsvillkoren. 
20 §.  Tillståndets innehåll 
Tillståndet, som tillståndsmyndigheten utfärdar, skall utöver vad som följer 
av miljöskyddslagen  innehålla följande uppgifter. 
1) Uppgift om vilken deponiklass tillståndet avser. 
2) En förteckning över vilka typer av avfall som får deponeras. Vid avgörande 
av vilket avfall som kan tas emot vid deponin skall tillståndsmyndigheten 
tillämpa bestämmelserna i rådets beslut 2003/33/EG om kriterier och 
förfaranden för mottagning av avfall vid avfallsdeponier i enlighet med 
artikel 16 i, och bilaga II till, direktiv 1999/31/EG. 
3) Uppgift om den totala mängd avfall som får deponeras för varje typ av 
avfall. 
4) Uppgift om de krav som ställs på deponin som rör förberedande arbeten 
och förfarandena för övervakning samt den kontroll som skall utföras enligt 
kontrollplanen för deponin. 
5) Uppgift om rapporteringsskyldighet under deponins driftstid samt under 
den tid deponin avslutas och efterbehandlas. 
6) Gränsvärden för grundvattenkvalitet. 
5 kap. Avslutning och efterkontroll 
21 §.  Avslutningsfas 
Avslutningsfas omfattar tiden för aktiva åtgärder för utsläppsbegränsning 
och kontroll efter att en deponi avslutats och sluttäckning skall inledas. Om 
inget annat framgår av tillståndsbeslutet påbörjas avslutningsfasen för en 
 
 
  deponi, som har beviljats tillstånd enligt miljöskyddslagen , senast i samband 
med att tillståndet annars upphör att gälla. 
Verksamhetsutövaren skall när avslutningsfasen påbörjas se till att den 
deponi eller del av deponi som avslutas förses med sluttäckning. 
Sluttäckningen skall vara så konstruerad att mängden lakvatten som 
passerar genom täckningen inte överskrider eller kan antas överskrida 5 
liter per kvadratmeter och år för deponier för farligt avfall och 50 liter per 
kvadratmeter och år för deponier för icke-farligt avfall. 
Tillståndsmyndigheten får i enskilda fall medge undantag från kraven på 
genomsläpplighet i 2 mom., om det kan ske utan risk för skada eller 
olägenhet för människors hälsa eller miljön. 
22 §.  Godkännande av avslutning 
För att en deponi eller del av en deponi skall anses vara definitivt avslutad 
krävs att tillsynsmyndigheten godkänner avslutandet. Godkännandet skall 
föregås av en inspektion varvid tillsynsmyndigheten utvärderar samtliga 
rapporter som har lagts fram av verksamhetsutövaren. 
Avslutningen får inte godkännas om inte verksamhetsutövaren har visat att 
denna har fullgjort sina skyldigheter enligt miljöskyddslagen , den lagstiftning 
som nämns i 10 § samma lag och sådana regler och tillståndsvillkor som 
utfärdats med stöd av sådan lagstiftning. (2008/136)  
23 §.  Efterkontrollfas 
Efterkontrollfas omfattar tiden för kontroll av miljöpåverkan efter 
avslutningsfasen. Sedan tillsynsmyndigheten har godkänt avslutningen 
pågår efterkontrollfasen så länge som tillsynsmyndigheten, med beaktande 
av hur länge deponin kan ha en negativ miljöpåverkan, kräver det. 
Verksamhetsutövarens skall under hela efterkontrollfasen svara för kontroll 
av verksamhetens miljöpåverkan. Detta inbegriper analys av deponigas och 
lakvatten från deponin samt för övervakning av grundvattentillståndet i 
deponins närområde. Verksamhetsutövaren skall underrätta 
tillsynsmyndigheten om sådan negativ miljöpåverkan som visar sig vid 
kontroll av verksamhetens miljöpåverkan. 
6 kap. Särskilda bestämmelser 
 
 
  24 §.  Kostnaden för deponering av avfall 
Verksamheten skall drivas på ett sådant sätt att de avgifter som tas ut för 
mottagning av avfall täcker kostnaderna för att inrätta och driva densamma. 
Dessa kostnader skall så långt möjligt också innefatta kostnader för 
eventuell ställd garanti samt beräknade kostnader för avslutning och 
efterkontroll av platsen under sammanlagt minst 30 år. 
25 §.  (2007/37)   Meteorologiska data 
Vid bedömning och sammanställning av kontroll som utförs i enlighet med 
18 och 23 §§ skall, om inte insamlingsmetod angivits i tillståndet och 
uppgifter insamlats på platsen, såsom meteorologiska data användas 
uppgifter från närmast belägna meteorologiska station. 
7 kap. Ikraftträdande och 
övergångsbestämmelser 
26 §.  Ikraftträdande 
Denna landskapsförordning träder i kraft den 1 mars 2007. 
Genom denna förordning upphävs landskapsförordningen (2001:76) om 
deponering av avfall. 
27 §.  Övergångsbestämmelser 
Från och med den 31 december 2007 måste samtliga deponier uppfylla alla 
förordningens krav. 
Hänvisningen i förordningens 15 § till europaparlamentets och rådets 
förordning nr 1013/2006 skall innan den 12 juli 2007 avse rådets förordning 
nr 259/93 om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och 
från Europeiska gemenskapen. 
För deponier som var i drift vid ikraftträdandet av landskapsförordning 
(2001:76) om deponering av avfall gäller övergångsbestämmelserna i 31 § 
nämnda förordning enligt deras lydelse vid tidpunkten för denna 
förordnings ikraftträdande, dock så att sådan prövning som krävs enligt 
nämnda 31 § skall avse bestämmelserna i denna förordning. 
 
 
  Ikraftträdandebestämmelser 
Här finns information om när författningen och ändringar av den har trätt i 
kraft. I listan anges också om EU-lagstiftningen berörs. 
2007:3 
 Rådets direktiv 1999/31/EG, 1991/689/EEG 
2007/37 
Denna förordning träder i kraft den 1 september 2007. 
 Rådets direktiv 1999/31/EG 
2008/136 
Denna landskapsförordning träder i kraft den 1 december 2008. 
2013/10 
Denna förordning träder i kraft den 1 april 2013. 
 Rådets direktiv 2011/97/EU 
2018/94 
Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2019. 
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG, EUT L 312, 
22.11.2008, s. 3 
 Rådets direktiv 1999/31/EG, EGT L 182, 16.7.1999, s. 1 
Bilagor 
Bilaga (2013/10)  
Tillfällig lagring i mer än ett år av metalliskt 
kvicksilver 
 
 
  A Krav som ska tillämpas vid tillfällig lagring: 
1) Metalliskt kvicksilver ska lagras åtskilt från annat avfall. 
2) Behållare ska lagras i uppsamlingsbassänger som är försedda med 
lämplig beläggning som gör att de saknar sprickor och hål och är 
ogenomträngliga för metalliskt kvicksilver; de ska ha en tillräckligt stor volym 
för den lagrade kvantiteten kvicksilver. 
3) Lagringsplatsen ska vara försedd med konstruerade eller naturliga 
barriärer som klarar att skydda miljön från kvicksilverutsläpp och som har 
en tillräckligt stor volym för den totala lagrade kvantiteten kvicksilver. 
4) Lagringsplatsens golv ska vara täckt av ett material som är 
kvicksilverbeständigt. Det ska finnas en lutning mot en uppsamlings-brunn. 
5) Lagringsplatsen ska vara utrustad med ett brandskyddssystem. 
6) Lagringen ska organiseras på ett sådant sätt att det säkerställs att alla 
behållare är lätt åtkomliga. 
B Metalliskt kvicksilver ska uppfylla följande krav: 
1) En kvicksilverhalt på mer än 99,9 viktprocent. 
2) Inga föroreningar som kan korrodera kolstål eller rostfritt stål (t.ex. 
salpetersyra och kloridsaltlösningar). 
C Inneslutning 
Behållare som används för lagring av metalliskt kvicksilver ska vara 
korrosions- och stötsäkra. Svetsfogar ska därför undvikas. Behållarna ska i 
minimum uppfylla följande krav: 
1) Behållarmaterial: kolstål (minst ASTM A36) eller rostfritt stål (AISI 304, 
316L). 
2) Behållarna ska vara gas- och vätsketäta. 
3) Behållarens utsida ska vara beständig mot lagringsförhållandena. 
 
 
  4) Behållarens konstruktionstyp ska klara fallprov och täthetsprov enligt 
kapitel 6.1.5.3 och 6.1.5.4 i FN:s rekommendationer om transport av farligt 
gods, testhandboken. 
Behållarens fyllnadsgrad får vara högst 80 volymprocent för att säkerställa 
att tillräckligt tomrum finns tillgängligt och att varken läckor eller permanent 
deformering av behållaren kan inträffa till följd av att vätskan expanderar på 
grund av hög temperatur. 
D Godkännande 
Endast behållare med intyg enligt avsnitt E uppfyllande kraven nedan får 
godkännas. 
För ett godkännande ska följande krav uppfyllas: 
1) Endast metalliskt kvicksilver som uppfyller de fastställda minimikriterierna 
enligt avsnitt B får godkännas. 
2) Behållarna ska undergå okulär besiktning före lagringen. Skadade, 
läckande eller korroderade behållare ska inte godtas. 
3) Behållarna ska vara försedda med en hållbar stämpel som anger 
behållarens identifieringsnummer, konstruktionsmaterialet, tomvikten, 
tillverkarens uppgifter och konstruktionsdatumet. 
4) Behållarna ska vara försedda med en permanent monterad plakett där 
intygets referensnummer anges. 
E Intyg 
Det intyg som avses i avsnitt D ska innehålla följande: 
1) Avfallsproducentens namn och adress. 
2) Namn och adress på den som är ansvarig för deponeringen. 
3) Plats och datum för deponeringen. 
4) Mängden kvicksilver. 
 
 
  5) Kvicksilvrets renhetsgrad och, om relevant, en beskrivning av 
föroreningarna, inklusive analysrapporten. 
6) Bekräftelse av att behållarna har använts uteslutande för 
transport/lagring av kvicksilver. 
7) Behållarnas identifieringsnummer. 
8) Eventuella särskilda kommentarer. 
Intygen ska utfärdas av avfallsproducenten eller, om detta inte går, av den 
person som är ansvarig för hanteringen. 
F Krav avseende övervakning, inspektion och beredskap: 
Ett kontinuerligt system för övervakning av kvicksilverångor med en 
känslighet på minst 0,02 mg kvicksilver/m3 ska installeras på lagringsplatsen. 
Sensorer ska placeras på marknivå och i huvudhöjd. Det ska innefatta ett 
visuellt och akustiskt varningssystem. Systemet ska underhållas varje år. 
Lagringsplatsen och behållarna ska besiktigas okulärt av en bemyndigad 
person minst en gång i månaden. När läckor upptäcks ska 
verksamhetsutövaren omedelbart vidta alla åtgärder som är nödvändiga för 
att förhindra alla utsläpp av kvicksilver i miljön och återställa en säker 
lagring av kvicksilver. Alla läckor ska anses ha betydande negativ 
miljöpåverkan i enlighet 18 § punkt 2. 
Beredskapsplaner och tillfredsställande skyddsutrustning som är lämplig för 
hantering av metalliskt kvicksilver ska finnas tillgängliga på lagringsplatsen. 
G Register 
Alla dokument som innehåller sådan information som avses i avsnitten B-F, 
inklusive det intyg som medföljer behållaren, samt dokumentation avseende 
lageruttag och avsändning av metalliskt kvicksilver efter den tillfälliga 
lagringen samt destination och planerad behandling ska arkiveras i minst tre 
år efter det att lagringen upphört.