Boverkets byggregler  
BBR 
BFS 2011:6  
med ändringar till och med BFS 2020:4   

Titel: Boverkets byggregler, BBR, BFS 2011:6 med  
ändringar till och med BFS 2020:4  
Utgivare: Boverket, september, 2020  
Upplaga: 1  
Tryck: Boverket  
ISBN tryck: 978-91-7563 -984-0 
ISBN  pdf: 978 -91-7563 -985-7 
Rapporten kan beställas från Boverket.  
Webbplats: www.boverket.se/publikationer  
E-post: publikationsservice@boverket.se  
Telefon: 0455 -35 30 00  
Postadress: Boverket, Box 534, 371 23 Karlskrona  
Rapporten finns i pdf -format på Boverket s webbplats.  
Den kan också tas fram i alternativt format på begäran.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  3 (152) 
 Innehåll  
1 Inledning  ................................ ................................ ................................ ................................ .. 5 
1:1 Allmänt  ................................ ................................ ................................ ................................ ..........  5 
1:2 Föreskrifterna  ................................ ................................ ................................ ................................  5 
1:3 De allmänna råden  ................................ ................................ ................................ ......................  11 
1:4 Byggprodukter med bedömda egenskaper  ................................ ................................ .................  11 
1:5 har upphävts genom (BFS  2013:14).  ................................ ................................ ..........................  12 
1:6 Terminologi ................................ ................................ ................................ ................................ .. 12 
1:7 Hänvisningar  ................................ ................................ ................................ ...............................  12 
2 Allmänna regler  ................................ ................................ ................................ .....................  13 
2:1 Material och produkter  ................................ ................................ ................................ ................  13 
2:2 Ekonomiskt rim lig livslängd  ................................ ................................ ................................ .........  13 
2:3 Allmänt om byggande  ................................ ................................ ................................ .................  13 
2:4 Markarbeten  ................................ ................................ ................................ ................................  15 
2:5 Drift- och skötselinstruktioner m.m.  ................................ ................................ .............................  15 
3 Tillgänglighet, bostadsutformning, rumshöjd och driftutrymmen  ................................ ........  17 
3:1 Tillgänglighet och använ dbarhet för personer med nedsatt rörelse - eller orienteringsförmåga  . 17 
3:2 Bostadsutformning  ................................ ................................ ................................ ......................  26 
3:3 Rumshöjd  ................................ ................................ ................................ ................................ .... 30 
3:4 Driftutrymmen  ................................ ................................ ................................ ..............................  31 
3:5 Krav på tillgänglighet, bostadsutformning, rumshöjd och driftutrymmen vid ändring av 
byggnader  ................................ ................................ ................................ ................................ .........  33 
4 har upphävts genom (BFS 2013:14).  ................................ ................................ ....................  37 
5 Brandskydd  ................................ ................................ ................................ ............................  38 
5:1 Allmänna förutsättningar  ................................ ................................ ................................ .............  38 
5:2 Brandtekniska klasser och övriga förutsättningar  ................................ ................................ ....... 40 
5:3 Möjlighet till utrymning vid brand  ................................ ................................ ................................ . 51 
5:4 Skydd mot uppkomst av brand  ................................ ................................ ................................ ... 67 
5:5 Skydd mot utveckling och spridning av brand och brandgas inom by ggnader  ...........................  73 
5:6 Skydd mot brandspridning mellan byggnader ................................ ................................ .............  85 
5:7 Möjlighet till räddningsinsatser  ................................ ................................ ................................ .... 87 
5:8 Krav på brandskydd vid ändring av byggnad er................................ ................................ ...........  90 
5:9 har upphävts genom (BFS  2011:26).  ................................ ................................ ..........................  92 
6 Hygien, hälsa och miljö  ................................ ................................ ................................ .........  93 
6:1 Allmänt  ................................ ................................ ................................ ................................ ........  93 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
4 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 6:2 Luft ................................ ................................ ................................ ................................ ..............  93 
6:3 Ljus ................................ ................................ ................................ ................................ ..............  97 
6:4 Termiskt klimat  ................................ ................................ ................................ ............................  98 
6:5 Fukt ................................ ................................ ................................ ................................ .............  99 
6:6 Vatten och avlopp  ................................ ................................ ................................ .....................  105 
6:7 Utsläpp till omgivningen  ................................ ................................ ................................ ............  110 
6:8 Skydd mot skadedjur  ................................ ................................ ................................ .................  112 
6:9 Krav på hygien, hälsa och miljö vid ändring av byggnader  ................................ .......................  112 
7 Bullerskydd  ................................ ................................ ................................ .........................  121 
7:1 Allmänt  ................................ ................................ ................................ ................................ ...... 121 
7:2 Ljudförhållanden  ................................ ................................ ................................ ........................  122 
7:3 Dokument ation och kontroll ................................ ................................ ................................ ....... 124 
7:4 Krav på bullerskydd vid ändring av byggnader  ................................ ................................ .........  124 
8 Säkerhet vid användning  ................................ ................................ ................................ ..... 126 
8:1 Allmänt  ................................ ................................ ................................ ................................ ...... 126 
8:2 Skydd mot fall ................................ ................................ ................................ ............................  126 
8:3 Skydd mot sammanstötning och k lämning  ................................ ................................ ...............  132 
8:4 Skydd mot brännskador  ................................ ................................ ................................ ............  133 
8:5 Skydd mot explosioner  ................................ ................................ ................................ ..............  134 
8:6 Skydd mot instängning  ................................ ................................ ................................ ..............  135 
8:7 Skydd mot förgiftning  ................................ ................................ ................................ ................  135 
8:8 Skydd mot elstötar och elchocker  ................................ ................................ .............................  136 
8:9 Skydd mot olyckor på tomter ................................ ................................ ................................ ..... 136 
8:10 Krav på säkerhet vid användning vid ändring av byggnader  ................................ ..................  138 
9 Energihushållning  ................................ ................................ ................................ ................  139 
9:1 Allmänt  ................................ ................................ ................................ ................................ ...... 139 
9:2 Bostäder och lokaler  ................................ ................................ ................................ .................  141 
9:3 har upphävts genom (BFS 2015:3).  ................................ ................................ ..........................  145 
9:4 har upphävts genom (BFS 2017:5).  ................................ ................................ ..........................  145 
9:5 Värme -, kyl- och luftbehandlingsinstallation er ................................ ................................ ..........  145 
9:6 Effektiv elanvändning  ................................ ................................ ................................ ................  146 
9:7 Mätsystem för energianvändning  ................................ ................................ ..............................  147 
9:8 har upphävts genom (BFS 2017:5).  ................................ ................................ ..........................  147 
9:9 Krav på energihushållning vid ändring av byggnader  ................................ ...............................  147 
 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna 
råd, BBR  
BFS 2011:6 med ändringar till och med BFS 2020:4 
   
Detta är en konsoliderad version. Den konsoliderade versionen är en sammanställning av alla 
bestämmelser, från grundförfattning till senaste ändringsförfattning. Det är alltid den tryckta versionen som gäller i rättssammanhang. Den tryckta versionen innehåller också alla fotnoter samt uppgifter om ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. 
 
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  5 (152) 
 1 Inledning  
1:1 Allmänt  
Denna författning innehåller fö reskrifter och allmänna råd till följande lagar och förordningar 
(huvudförfattningarna)  
– plan- och bygglagen (2010:900), PBL,  
– plan- och byggförordningen (2011:338), PBF.  
Allmänt råd  
Föreskrifter och allmänna råd om bärförmåga, stadga och beständighet ho s bärande konstruktioner 
finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:10) om tillämpning av europeiska 
konstruktionsstandarder (eurokoder), EKS.  
Ytterligare bestämmelser om hissar, rulltrappor, rullramper, motordrivna portar och vissa 
anordningar för avfall finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:12) om hissar och 
vissa andra motordrivna anordningar, H.  
Ytterligare bestämmelser om värme pannor finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd 
(2011:11) om förfarande för bedömning av över ensstämmelse för nya värmepannor som eldas med 
flytande eller gasformigt bränsle, EVP.  
Bestämmelser om funktionskontroll av ventilationssystem finns i PBF, i Boverkets föreskrifter 
och allmänna råd (2011:16) om funktionskontroll av ventilationssystem och c ertifiering av 
sakkunniga funktionskontrollanter, OVK, och i Boverkets allmänna råd (2012:7) om 
funktionskontroll av ventilationssystem, OVKAR.  
Bestämmelser  om typgodkännande m.m. finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd 
(2011:19) om typgodkännande och tillverkningskontroll, TYP.  
Bestämmelser om bredbandsanslutning finns i Boverkets allmänna råd (2017: 1) om 
bredbandsanslutning, BRE.  (BFS  2017:5). 
1:2 Föreskrifterna  
Föreskrifterna gäller  
– vid uppförandet av nya byggnader,  
– vid mark - och rivningsarbe ten, samt  
– för obebyggda tomter som ska förses med en eller flera byggnader.  
Vid uppförandet av andra anläggningar än byggnader på tomter gäller föres krifterna i avsnitt 8:9.  
Vid ändring av byggnader gäller föreskrifterna i den utsträckning som följer av avsnitt 1:22. (BFS 
2017:5). 
Allmänt råd  
Av 1 kap. 4 § PBL framgår att även ombyggnader och tillbyggnader innefattas i begreppet ändring 
av byggnader.  
Föreskrifter om byggnaders utformning m.m. meddelas även av andra myndigheter än 
Boverket. Till exempel ut färdar Arbetsmiljöverket föreskrifter om arbetsplatser och 
Jordbruksverket föreskrifter om utformning av djurstallar. (BFS 201 7:5). 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
6 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 1:21 Mindre avvikel ser från föreskrifterna i denna författning  
Byggnadsnämnden får i enskilda fall medge mindre avvikelser f rån föreskrifterna i denna författning. 
Förutsättningen är att det finns särskilda skäl, att byggnadsprojektet ändå kan antas bli tekniskt 
tillfredsstä llande och att det inte finns någon avsevärd olägenhet från annan synpunkt. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Byggnadsnämnden prövar i bygglovet om mindre avvikelser från utformningskraven kan godtas. I 
fråga om de tekniska egenskapskraven kan byggnadsnämnden i ett startbesked klargöra om mindre 
avvikelse kan godtas. (BFS  2014:3).  
1:22 Krav vid ändring av byggnade r 
Vid ändring av byggnader gäller reglerna i avsnitt 1 och 2 i tillämpliga delar samt de delar av avsnitt 
3–9 som står under rubrikerna ”Krav vid ändring av byggnader”.  
De delar av avsnitt 3 –9 som står under rubrikerna ”Definitioner” och ”Tillämpningsområd e” gäller 
även de vid ändring av byggnader. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Kraven för nya byggnader är aldrig direkt tillämpliga vid ändring. Däremot kan man ofta få en viss 
ledning av dessa då man ska bedöma innebörden av motsvarande krav vid ändring. Vid änd ring 
kan dock kraven ofta tillgodoses genom andra lösningar än vid uppförandet av nya byggnader. 
(BFS  2016:6).  
1:221  Varsamhetskrav och förbud mot förvanskning  
1:2211 Varsamhet  
Allmänt råd  
För att en åtgärd ska anses vara varsam bör den respektera byggnade ns karaktär avseende  
– proportioner, form och volym,  
– materialval och utförande,  
– färgsättning, och  
– detaljomsorg och detaljeringsnivå.  
Den bör också ta till vara detaljer som är väsentliga för byggnadens karaktär. (BFS 2016:6).  
1:2212 Förbud mot förva nskning  
Allmänt råd  
Vid prövning av om en åtgärd medför en förvanskning bör det klarläggas om åtgärden förändrar 
byggnadens karaktärsdrag eller skadar någon av de egenskaper som sammantaget ligger till grund 
för byggnadens eller områdets kulturvärden. (BFS  2016:6).  
 
1:2213 Särskilt värdefull byggnad  
Allmänt råd  
En byggnad kan vara en sådan särskilt värdefull byggnad som avses i 8 kap. 13 § PBL antingen för 
att den har sådana värden i sig eller för att den utgör en väsentlig del av en särskilt värdefull 
beby ggelsemiljö. Vad som sägs här om byggnader gäller även för bebyggelseområden.  
En byggnad kan vara särskilt värdefull om den tydliggör tidigare samhällsförhållanden. 
Exempel på detta är  
– byggnader som representerar en tidigare vanlig byggnadskategori eller konstruktion som nu 
har blivit sällsynt,   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  7 (152) 
 – byggnader som belyser tidigare bostadsförhållanden, sociala och ekonomiska villkor, 
arbetsförhållanden, olika gruppers livsvillkor, stadsbyggnadsideal eller arkitektoniska ideal samt 
värderingar och tankemönster , och  
– byggnader som har representerat för lokalsamhället viktiga funktion er eller verksamheter.  
En byggnad kan även vara särskilt värdefull om den tydliggör samhällsutvecklingen. Exempel 
på detta är  
– byggnader som till exempel illustrerar folkrörelse rnas framväxt, massbilismens genombrott, 
immigration eller emigration,  
– byggnader som har tjänat som förebilder eller på annat sätt varit uppmärksammade i sin 
samtid, och  
– byggnader som präglas av en stark arkitektonisk idé.  
En byggnad kan också vara s ärskilt värdefull om den i sig utgör en källa till kunskap om äldre 
material  och teknik.  
En byggnad kan vara särskilt värdefull från konstnärlig synpunkt om den uppvisar särskilda 
estetiska kvaliteter eller har en hög ambitionsnivå med avseende på arkitekt onisk gestaltning eller i 
utförande och materialval eller i konstnärlig gest altning och utsmyckning.  
En byggnad kan även vara särskilt värdefull om den värderas högt i ett lokalt sammanhang. 
Exempel på detta kan vara byggnader som har haft stor betydelse i ortens sociala liv eller för 
ortens identitet eller i lokala traditioner.  
I begreppet särskilt värdefull byggnad ligger att byggnaden särskilt väl ska belysa ett visst 
förhållande eller i sitt sammanhang ha få motsvarigheter som kan belysa samma förhåll ande.  
Byggnader från tiden före 1920 -talets bebyggelseexpansion, som har sin  huvudsakliga karaktär 
bevarad, utgör idag en så begränsad del av byggnadsbeståndet att flertalet av dem kan antas 
uppfylla något av kriterierna för särskilt värdefull byggnad. (BFS 2016:6).  
1:222  har upphävts genom (BFS 2016:6).  
1:223  Byggnadens förutsätt ningar och ändringens omfattning  
Under förutsättningen att byggnaden ändå kan antas få godtagbara egenskaper får anpassning av de i 
avsnitt 3 –9 angivna kravnivåerna som gäller vid uppförande av byggnad göras om  
– det med hänsyn till tekniska eller ekonomis ka skäl, eller ändringens omfattning, är oförsvarligt 
att genomföra en viss åtgärd, eller om  
– man därigenom kan bibehålla byggnadens kulturvärden eller andra väsentliga boende - eller 
brukarkvaliteter.  
Anpassningen får dock aldrig medföra en oacceptabel ri sk för människors hälsa eller säkerhet. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Byggherren bör senast vid det tekniska samrådet redovisa skälen för att anpassa nivåerna för de 
tekniska egenskap skraven. Det bör också framgå hur varsamhetskravet enligt 8 kap. 17 § PBL oc h 
förvanskningsförbudet enligt 8 kap. 13 § PBL har tillgodosetts. Detta bör på lämpligt sätt 
dokumenteras i protokollet från samrådet.  
Hur kravet på hänsyn till ändringens omfattn ing ska tillämpas vid ombyggnad preciseras under 
avsnitt 1:2243. (BFS  2016:6 ). 
1:2231  Byggnadens förutsättningar  
Allmänt råd  
Exempel på tekniska skäl kan vara  
– att det inte finns utrymme att vidta en viss åtgärd eller  
– att det inte är möjligt att tillg odose ett utformningskrav eller ett tekniskt egenskapskrav utan 
att det medför att ett annat krav inte kan tillgodoses på en godtagbar nivå.  
Ekonomiska faktorer som kan beaktas är sådana som följer av byggnadens placering och 
utformning eller tekniska för utsättningar i övrigt. En låg likviditet är däremot inget skäl som kan 
beaktas.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
8 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Boendekvaliteter kan dels vara av praktisk art, t.ex. tillgången till till räckliga 
förvaringsutrymmen, dels av upplevelsemässig art, t.ex. rums samband och siktlinjer. 
(BFS  2016 :6). 
1:2232  Ändringens omfattning  
Allmänt råd  
Bedömningen av en ändrings omfattning kan dels utgå ifrån hur stor del av byggnaden som berörs 
och dels från konsekvenserna för utformningskraven och de tekniska egenskapskraven  och för 
byggnadens kulturvärden.  En genomföring i en vägg kan ofta anses vara en begränsad ändring, 
men sker det i en brandcellsgräns eller en bärande konstruktion kan konsekvenserna bli betydligt 
större. Likaså kan en ommålning av en kulturhistoriskt vär defull interiör få stora konsekve nser för 
kulturvärdena.  
Vid mycket omfattande ändringar finns ofta få eller inga kvarvarande befintliga förutsättningar 
som kan motivera en annorlunda tillämpning av ändringsreglerna än motsvarande föreskrifterna 
för uppför ande av en ny byggnad. Motsvarand e gäller vid större tillbyggnader, för den tillbyggda 
delen.  
Normalt bör högre krav kunna ställas när hela eller delar av byggnaden ges en ny användning 
jämfört med när ändringen inte medför någon ändrad användning. Om ändr ingen görs för att en 
kulturhisto riskt värdefull byggnad ska kunna ges en ny användning kan det dock finnas större skäl 
för att anpassa kravnivån. Utgångspunkten måste dock vara att välja en användning som gör det 
möjligt att såväl bibehålla byggnadens kul turvärden som tillgodose utformni ngskraven och de 
tekniska egenskapskraven.  
Exempel på när ändringens omfattning kan föranleda en lägre kravnivå är när ändringen berör 
en så begränsad del av en byggnad att en tillämpning av kraven på den delen inte skulle medföra 
att byggnaden får nämnvär t förbättrade egenskaper. (BFS  2016:6).   
1:2233  Särskilt om ändringens omfattning vid ändrad användning  
Vid ändrad användning ska man beakta de utformningskrav och tekniska egenskapskrav som är 
relevanta för den nya användn ingen. (BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
Ändringens omfattning bör bedömas utifrån om den ändrade användningen medför att byggnaden 
behöver tillföras nya egenskaper för att tillgodose de tekniska egenskapskraven och 
utformningskraven.  
Exempel på när den nya använ dningen medför att byggnaden behö ver tillföras nya eller 
förbättrade egenskaper är om den ändrade användningen medför  
– väsentligt ökade laster,  
– ökat antal personer som medför ett behov av förändrat brandskydd,  
– ökat antal personer som medför ett behov  av ökat uteluftflöde, eller  
– att ett tidigare ouppvärmt utrymme tas i anspråk för ett ändamål som ställer andra krav på 
termisk komfort.  
Ändringens omfattning bör anses vara begränsad om den nya användningen inte medför att 
byggnaden behöver tillföras nya eller förbättrade egenskaper. (BFS 2016:6).  
1:2234  Särskilt om ändringens omfattning vid tillbyggnad  
Den tillbyggda delen ska uppfylla d e krav som gäller för nya byggnader om en tillbyggnad ur teknisk 
och funktionell synpunkt utgör en separat enhet i förhållande till den befintliga by ggnaden.  
En tillbyggnad får inte innebära att byggnaden, i dess utformning före tillbyggnaden, försämras med 
avseende på dess förmåga att uppfylla utformningskraven och de tekniska egenskapskraven, om det 
inte finns synnerliga skäl. (BFS 2016:6).  
Allmänt råd 
Ett ex empel på när en tillbyggnad ur teknisk och funktionell synpunkt utgör en separat enhet i 
förhållande till den befintliga byggnaden är att ett flerbostadshus förlängs med ett nytt trapphus 
med omkringliggande bostäder och den tillbyggda delen ges en teknisk  försörjning som inte är 
sammankopplad med den befintliga byggnaden.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  9 (152) 
 Om tillbyggnaden endast medför en mindre komplettering av den befintliga byggnaden finns 
det ofta skäl att anpassa kraven. Till exempel är det inte skäligt att kräva att ett mi ndre rum s ka ha 
en annan typ av ventilation än angränsande rum.  
Medför en tillbyggnad att den befintliga byggnaden får förändrade förutsättningar till exempel 
med avseende på bärförmåga eller risk för brandspridning, så kan krav ställas på den befintliga 
byggnaden.  
Synnerliga skäl kan vara om försämringen i sammanhanget är försumbar. (BFS 2016:6).   
1:2235  Kravnivåer vid ändring  
Allmänt råd  
Av 8 kap. 7 § PBL och 3 kap. 23 § PBF följer att man vid ändring av byggnader får anpassa och 
göra avsteg ifrån utformn ingskraven  och de tekniska egenskapskraven med hänvisning till 
ändringens omfattning, byggnadens förutsättningar samt med hänsyn till varsamhetskravet och 
förvanskningsförbudet enligt 8 kap. 17 och 13 §§ PBL. Hur stora möjligheterna till modifiering av 
kraven är var ierar dock. För att ge en vägledning vid bedömningen av vilket modifieringsutrymme 
som finns för respektive krav används i denna föreskrift, i de delar som är tillämpliga vid ändring 
av byggnader, tre begrepp. Nedanstående tabell är avsedd att ge  en vägled ning vid uttolkningen av 
de använda begreppen.  
 
ska I princip finns inget utrymme för avvikelse från föreskriven 
kravnivå eller utförande.  
ska ... om inte synnerliga skäl  Visst modifieringsutrymme finns om byggnaden ändå kan 
antas få godtagbara egenskaper och det inte är möjligt att 
tillgodose kravet fullt ut utan höga kostnader eller påtagligt 
negativa konsekvenser för övriga utformningskrav, tekniska 
egenskapskrav eller byggnadens kulturvärden. Synnerliga 
skäl kan preciseras ytterligare genom e xempel i allmänna 
råd. 
ska eftersträvas  Kraven ska tillgodoses om det kan ske till en i 
sammanhanget skälig kostnad och inte medför negativa 
konsekvenser för övriga utformningskrav, tekniska 
egenskapskrav, byggnadens kulturvärden eller andra 
boende - och b rukarkvaliteter.  
Har byggnaden redan den eftersträvade egenskapen finns 
inte utrymme för att försämra den om det inte finns 
synnerliga skäl.  
(BFS 2016:6).   
1:224  Ombyggnad  
1:2241  Betydande och avgränsbar del  
Med avgränsbar del avses en funktionell enhet  av byggnadens volym.  
Med betydande och avgränsbar del avses en eller flera funktionella enheter som tillsammans utgör 
en betydande del av byggnadens volym. (BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
Med funktionell enhet avses  till exempel en bostad eller en lokal.  
Exem pel på en betydande och avgränsbar del kan vara  
– ett trapphus med omkringliggande lägenheter,  
– samtliga lägenheter på ett våningsplan, eller  
– en hel råvind.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
10 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 En åtgärd som endast berör en begränsad del av en byggnad omfattar normalt inte en 
funktionel l enhet av byggnadens volym. Exempel på sådana åtgärder är  
– byte av ett tekniskt system, till exempel ventilationssystemet,  
– byte av en byggnadsdel, till exempel klimatskärmen, eller  
– en åtgärd som endast o mfattar ett utrymme eller en funktion i alla l ägenheter, till exempel 
hygienrummen.  
(BFS 2016:6).  
1:2242  Påtaglig förnyelse  
För att en ändring av en byggnad ska anses medföra en påtaglig förnyelse, så ska åtgärden  
– vara bygglovs - eller anmälningspliktig,  
– medföra en stor ekonomisk investering, samt  
– ha en sådan karaktär och omfattning att byggnaden påtagligt förnyas.  
(BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
Vad som menas med stor ekonomisk investering bör bedömas i förhållande till vad det skulle ha 
kostat att uppför a en byggnad av motsvarande storlek och karakt är, inte byggnadens 
marknadsvärde. Investeringen måste också i absoluta tal vara stor, detta bör beaktas om byggnaden 
är av mycket begränsat värde.  
Vid en bedömning av om en åtgärd är av en sådan karaktär och o mfattning som krävs för att 
åtgärden ska kunna  anses vara en påtaglig förnyelse behöver en samlad bedömning av hela 
projektet göras. Ofta kan flera olika kriterier behöva vägas samman. Kriterier som bör vägas in vid 
en sådan bedömning är  
– större förändrin gar av befintliga bostäders eller lokalers pla nlösningar,  
– byggnaden tas i anspråk eller inreds för ett väsentligt annat ändamål,  
– omfattande ingrepp i byggnadens stomme, och  
– utbyte av merparten av de tekniska systemen.  
För att en underhållsåtgärd ska  betraktas som en påtaglig förnyelse, så bör d en innefatta så 
omfattande åtgärder i såväl klimatskärm, tekniska system och invändiga ytskikt att byggnaden kan 
betraktas som stomren.  
Medför en tillbyggnad större förändringar i befintliga bostäders eller lok alers planlösningar så 
är det ett skäl för att  åtgärden kan anses ha en sådan karaktär och omfattning att byggnaden 
påtagligt förnyas.  
Om tillbyggnaden däremot i såväl tekniskt som funktionellt hänseende fungerar som en separat 
enhet i förhållande till de n ursprungliga byggnaden, kan det vara ett skä l för att den befintliga 
delen inte ska anses vara påtagligt förnyad. (BFS 2016:6).   
1:2243  Särskilt om ändringens omfattning vid ombyggnad  
Vid ombyggnad ställs krav på de funktionella enheter av byggnaden som omfattas av de planerade 
åtgärderna. Därutöve r ställs krav på  
– sådana gemensamma funktioner eller tekniska system där det är tekniskt och ekonomiskt 
lämpligt att utföra åtgärderna i ett sammanhang, och  
– att åtgärda betydande brister med avs eende på hälsa och säkerhet. (BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
Med funktionell enhet avses till exempel en bostad eller en lokal.  
Exempel på en gemensam funktion kan vara en hiss. Om ett plan behöver göras tillgängligt med 
hiss, så bör hissen nå de under - och över liggande planen så att dessa kan bli tillgängliga och 
använ dbara.  
Exempel på tekniska system kan vara ventilationssystem. Vidtas åtgärder i en del av ett 
ventilationssystem, så bör hela systemet åtgärdas.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  11 (152) 
 Exempel på betydande brister med avseende på hä lsa och säkerhet kan vara om byggnaden inte 
uppfyller dagen s krav vad gäller  
–  utformning av tappvattensystemet med avseende på risken för tillväxt av mikroorganismer,  
–  brandcellsindelning på vinden, eller  
–  bärförmåga avseende snölaster.  
(BFS 2016:6).  
1:23 har upphävts genom (BFS  2014:3).  
1:3 De allmänna råd en 
De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna 
författning och i huvudförfattningarna och anger hur någon lämpligen kan eller bör handla för att 
uppfylla föreskrifterna.  
De allmänna råden kan även inne hålla vissa förklarande eller redaktionella upplysningar.  
De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text i 
anslutning till den föreskrift som de hä nför sig till.  
1:4 Byggprodukter med bedömda egenskaper  
Med bygg produkter med bedömda egenskaper avses i denna författning byggprodukter som är  
a) CE-märkta,  
b) typgodkända och/eller tillverkningskontrollerade enligt bestämmelserna i 8  kap. 22 –23 §§ PBL,  
c) har certifierats av ett certifieringsorgan som ackrediterats f ör uppgiften och för produkten i fråga 
enligt förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll 
i samband med saluföring av produkter och upph ävande av förordning (EEG) nr 339/931, eller  
d) har tillverkats i en f abrik vars tillverkning och produktionskontroll och utfallet därav för 
byggprodukten fortlöpande övervakas, bedöms och godkänns av ett certifieringsorgan som 
ackrediterats för uppgiften  och för produkten ifråga enligt förordning (EG) nr 765/2008.  
För att b yggprodukten ska anses ha bedömda egenskaper ska verifieringen vid tillämpning av 
alternativ c) och d) ovan ha en sådan omfattning och kvalitet att det säkerställs att uppgivna material - 
och produktegenskaper stämmer med de faktiska. Verifieringen ska mots vara minst vad som är 
beslutat för CE -märkning av liknande produkter. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Byggprodukter vars egenskaper bedömts enligt alternativen a), c) eller d) innebär inte a tt 
produkten motsvarar svenska krav på byggnader i denna författning. S ådan bedömning innebär att 
byggherren ska ha tilltro till den deklaration av produktens egenskaper som medföljer. Med 
ledning av produktdeklarationen kan byggherren avgöra om byggproduk ten är lämplig för aktuell 
användning.  
För byggprodukter med bedömda eg enskaper behöver byggherren inte göra någon egen 
provning av dessa egenskaper. (BFS  2013:14).  
 
Där denna författning hänvisar till allmänna råd eller handböcker i vilka begreppet typgod kända 
eller tillverkningskontrollerade material och produkter  används s ka detta ersättas med begreppet 
byggprodukter med bedömda egenskaper enligt detta avsnitt. (BFS 2013:14).  
1:41 Samexistensperiod  
Harmoniserade standarder och deras samexistensperioder o ffentliggörs i Europeiska unionens 
officiella tidning. Fram till samexi stensperiodens slut gäller även andra bedömningar än enligt 
 
1 EGT L 218, 13.8.2008, s. 30, Celex 2008R0765.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
12 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 alternativ a) i avsnitt 1:4. Därefter gäller enbart bedömning enligt alternativ a) i avsnitt 1:4 liksom i de 
fall det har utf ärdats en ETA2 för byggprodukten. (BFS 2016:6).  
1:42 Ömsesidigt erkänna nde 
Såsom bedömning i enlighet med alternativ c) eller d) i avsnitt 1:4 godtas även en bedömning utfärdad 
av ett annat organ inom Europeiska unionen eller inom Europeiska ekonomiska sa marbetsområdet 
eller i Turkiet om organet på annat sätt än genom ackredi tering för uppg iften enligt förordning (EG) 
nr 765/2008, erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt 
garantier om oberoende. (BFS  2014:3).  
1:5 har upphävts genom (BFS  2013:14).  
1:6 Terminologi  
Termer som inte särskilt f örklaras i huvudförfattningarna eller i dessa föreskrifter och allmänna råd, 
har den betydelse som anges i Terminologicentrums publikation Plan - och byggtermer 1994, TNC 95 . 
När utform a används i dessa föreskrifter och allmänna råd innebär detta projektera de och utförda, 
dvs. byggnadens slutliga utformning.  
När publik lokal  används i dessa föreskrifter och allmänna råd menas en lokal dit allmänheten har 
tillträde.  
När kommunikationsutry mme används i dessa föreskrifter och allmänna råd menas ”utrymme i 
byggn ad som används främst till förflyttning”.  
När kulturvärden  används i dessa föreskrifter och allmänna råd menas byggnadens 
byggnadstekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga,  konstnärliga och arkitektoniska värden.  
När studentbostad  används i de ssa föreskrifter och allmänna råd menas bostäder avsedda för 
studerande vid universitet eller högskola.  
Med plan avses i dessa föreskrifter och allmänna råd våningsplan, källarplan ell er vindsplan.  
Med våningsplan  avses golvplanet i en våning.  
Med källarp lan avses golvplanet i varje del av en källare som är avgränsad med på varandra 
följande bjälklag samt ytterväggar.  
Med vindsplan  avses golvplanet i en vind.  
Källarplan eller vindsplan kan samtidigt vara våningsplan. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Exempel på k omm unikationsutrymmen är korridorer, hallar, passager, ramper, trappor och 
kommunikationsytor i rum.  
Byggnaders rum eller avskiljbara delar av rum delas in på följande sätt  
– rum eller avskiljbara delar av rum avsedda för människor att vistas i mer än til lfälligt, 
exempelvis utrymmen för daglig samvaro, matlagning, sömn och vila, och  
– rum eller avskiljbara delar av rum avsedda för människor att vistas i tillfälligt, exempelvis 
rum för förvaring av livsmedel i bostäder, rum för personlig hygien, driftutrym men, garage, 
kommunikationsutrymmen, bostadsförråd och kulvertar. (BFS  2013:14).  
1:7 Hänvisningar  
Då föreskrifterna och de allmänna råden hänvisar till standarder, föreskrifter eller andra texter, anges i 
vissa fall även vilken utgåva av exempelvis en stan dard som hänvisningen avser. Om någon utgåva 
inte anges så gäller den senaste. Med SS -EN avses den senaste utgåvan med eventuella senaste tillägg 
(för EN -standarder ”amendments”). (BFS 2018:4).  
 
2 För uppgifter om gällande ETA, se EOTA:s webbsida http://www.eota.be  om Valid  ETAs.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  13 (152) 
 2 Allmänna regler  
Detta avsnitt innehåller för eskrifter och a llmänna råd till 10 kap. 5 § PBL samt 3  kap. 8 och 9 §§ PBF. 
Avsnittet innehåller även allmänna råd för tillämpningen av PBL och PBF i övrigt.  
Allmänt råd  
Föreskrifter och allmänna råd om utformning av bärande konstruktioner finns i Boverket s 
föreskrifter och allmänna råd (2011:10) om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder 
(eurokoder), EKS.  
2:1 Material och produkter  
De byggmaterial och byggprodukter som används ska ha kända egenskaper i de avseenden som har 
betydelse för byggnade ns förmåga att uppfylla kraven i dessa föreskrifter och allmänna råd.  
Allmänt råd  
Relevanta krav anges i respektive avsnitt 3 –9. Egenskaperna bör vara dokumenterade.  
2:2 Ekonomiskt rimlig livslängd  
Allmänt råd  
Byggherren får välja de material och tekniska  lösningar som är ekonomiskt rimliga och praktiska 
att sköta så länge lagens krav på ekonomiskt rimlig livslängd uppfylls. Med livslängd avses den tid 
under vilken en byggnad eller byggnadsdel med normalt underhåll uppvisar erforderlig funktions -
duglighet.  
Byggnadsdelar och installationer med kortare livslängd än byggnadens avsedda brukstid bör 
vara lätt åtkomliga och lätta att byta ut samt även på annat sätt vara lätta att underhålla, driva och 
kontrollera.  
Byggnadsdelar och installationer som inte avses bytas ut under b yggnadens avsedda brukstid 
bör antingen vara beständiga eller kunna skyddas, underhållas och hållas i sådant skick så att 
kraven i dessa föreskrifter uppfylls. Förväntade förändringar av egens kaperna bör beaktas vid val 
av material och tekniska lösningar. Vid ändring av byggnader bör sådana material och tekniska 
lösningar väljas som fungerar ihop med befintligt utförande. (BFS  2011:26).  
2:3 Allmänt om byggande  
Bygg -, rivnings - eller markarbetsp latser ska vara ordnade så att tillträde för obehöriga försvåras  och så 
att risken för personskador begränsas. Åtgärder ska vidtas till skydd mot uppkomst och spridning av 
brand och mot buller och damm.  
Om byggnader eller delar av dem är i bruk eller tas i  bruk när byggnads - eller rivningsarbeten 
pågår, ska åtgärder ha  vidtagits för att skydda boende och brukare mot skador till följd av olycksfall, 
skadliga ljudnivåer, föroreningar i skadliga koncentrationer eller motsvarande.  
Om ordinarie utrymningsvägar i nte kan användas, ska tillfälliga sådana ordnas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Särskild uppmärksamhet bör ägnas åtgärder för att begränsa riskerna för barnolycksfall och 
mikrobiell tillväxt, t.ex. legionella.  
Kan inte en acceptabel boendemiljö med avseende på  buller, damm och hygieniska 
förhållanden i övrigt erbjudas unde r ändringsarbeten bör möjligheten att anordna 
ersättningsboende övervägas.  
Regler om buller från byggarbetsplatser ges ut av Naturvårdsverket.  
Regler om skydd mot ohälsa och olycksfall vid byg gnadsarbete, om arbetsmiljöplan m.m. ges 
ut av Arbetsmiljöverket . (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
14 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 2:31 Projektering och utförande  
Allmänt råd  
För att säkerställa att byggnader blir projekterade och utförda enligt gällande regler bör byggherren 
i ett tidigt skede överväg a behovet av relevant kompetens för respektive uppgift som tills ammans 
med förutsättningarna för projektering och utförande presenteras som underlag för kontrollplanen.  
När beräkningar används vid projekteringen bör de baseras på modeller som i rimlig 
utsträckning beskriver byggnadsdelens egenskaper vid aktuell påverka n eller avsedd användning. 
Beräkningen bör ske med ingångsparametrar som beskriver den påverkan byggnadsdelen eller 
systemet i drift förväntas utsättas för och de materialegenskaper som byggna dsdelen förväntas ha 
under den avsedda brukstiden. Beräkningsmod ellen bör även ta hänsyn till normala 
utförandetoleranser. Om osäkerheten i en beräkningsmodell, ingångsparametrar eller i tillgängliga 
mätmetoder är stor bör hänsyn tas till detta.  
När projek tering baseras på beprövade lösningar bör det säkerställas att f örutsättningarna i det 
aktuella fallet stämmer överens med förutsättningarna för den beprövade lösningen eller att det 
utretts att konsekvenserna av en avvikelse inte påverkar byggnadsdelens f unktion menligt.  
Projekteringen bör redovisas på ritningar och i  andra handlingar på ett sådant sätt att det kan 
verifieras att kraven i dessa föreskrifter uppfylls.  
Utifrån upprättade projekteringshandlingar bör avvikelser från nominella mått inte översti ga 
gällande toleranser. Avvikelser från projekteringshandlingarn a eller åtgärder som inte anges på 
någon projekteringshandling bör inte göras förrän det klarlagts att byggnadsdelens funktion inte 
äventyras. Samråd bör ske med den som ansvarar för projekter ingshandlingarna.  
Vid ändring av en byggnad, där förhållandena o ch utförandena inte är kända i förväg, är det 
särskilt viktigt att ha tillgång till erforderlig kompetens, som är verksam med uppföljning vid 
utförandet. Vilken kompetens som behövs avgörs uti från byggnadens förutsättningar och 
åtgärdernas art. (BFS  2011:2 6). 
2:311 Förundersökning vid ändring av byggnader  
Allmänt råd  
Ändringsarbeten bör föregås av en förundersökning där såväl byggnadens kulturvärden och övriga 
kvaliteter som brister tydliggörs.  Förundersökningen bör göras så tidigt att dess resultat kan lig ga 
till grund för den efterföljande projekteringen. Omfattningen av förundersökningen bör anpassas 
till åtgärdens omfattning och objektets art.  
Vid ingrepp i byggnadens stomme behöver det klar läggas hur detta påverkar byggnadens 
bärförmåga. (BFS  2011:26).  
2:32 Verifiering  
Allmänt råd  
För att säkerställa att den färdiga byggnaden uppfyller kraven i huvudförfattningarna och dessa 
föreskrifter bör byggherren i ett tidigt skede se till att detta verifieras. Verifieringen kan ske 
antingen under projektering och utförande eller i den färdiga byggnaden eller någon kombination 
därav. På vilket sätt verifieringen ska ske i det aktuella fallet fastställs i kontrollplanen.  
Om inget annat anges för kravvärdena i denna författning gäller att angivna gränsvärden inte får 
över- respektive underskridas. Vid beräkning, provning och mätning bör metodens osäkerhet 
beaktas.  
2:321  Verifiering i färdig byggnad  
Allmänt råd  
Verifiering i den färdiga byggnaden sk er normalt genom provning, mätning eller besiktning 
beroende på vilken e genskap som ska verifieras. Såväl metod som resultat bör dokumenteras.  
För att kunna verifiera att en genomfö rd ändringsåtgärd uppfyller var samhetskraven måste 
åtgärden relateras till byggnadens utformning före ändringen. Detta förutsätter ofta att byggnad ens 
utformning före åtgärd finns dokumenterad. (BFS  2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  15 (152) 
 2:322  Verifiering under projektering och utförande  
Allmänt råd  
Vid projekteringen bör det verifieras att  förutsättningar,  projekterings metoder och beräkningar är 
relevanta och rätt tillämpade o ch att de är korrekt redovisade i bygghandlingarna.  
Byggherren bör verifiera att material och produkter har förutsatta egenskaper när de tas emot på 
byggplatsen. Vid denna kontroll bör  material och produkter  
– identifieras,  
– granskas, och  
– provas såvida de inte är byggprodukter med bedömda egenskaper enligt avsnitt 1:4 eller att 
det är uppenbart onödigt.  
Byggprodukter med bedömda egenskaper enligt avsnitt 1:4 behöver inte ytterligare provas eller 
kontrolleras i de avseenden som omfattas av bedömningen.  
När det gäller andra byggprodukter med bedömda egenskaper än de som är typgodkända eller 
tillverkningskontrollerade enligt bestämmelserna i 8  kap. 22 –23 §§ PBL bör det dock säkerställas 
att föreskrivna krav för avsedd användning uppfylls.  
Det bör verifieras att arbetet utförs enligt gällande projekteringshandlingar. Det som inte 
verifierats under projekteringen och som är av betydelse för byggnadsdelarnas funktion bör 
verifieras under utf örandet.  
Resultatet av de verifieringar som görs under utförandeskedet b ör dokumenteras, inklusive 
eventuella avvikelser från projekteringshandlingarna och åtgärder som vidtagits till följd av dessa 
avvikelser samt andra uppgifter av betydelse för den färd iga byggnadsdelens funktion. 
(BFS  2013:14).  
2:4 Markarbeten  
Om schaktnin g, fyllning, pålning, sprängning eller andra markarbeten kan komma att påverka 
byggnaden eller andra närbelägna byggnader, vägar och markanläggningar, ledningar i mark eller 
andra anlä ggningar under mark negativt ska skaderiskerna förebyggas. (BFS  2011:26) . 
Allmänt råd  
En undersökning av grundvattenförhållandena kan klarlägga riskerna för sättningsskador och 
tillfällig eller permanent grundvattensänkning samt därmed sammanhängande sekun dära effekter, 
t.ex. vattenbrist och biologisk nedbrytning. Bevakning av  förändringar i befintliga nivåer kan 
göras genom avvägning av beständiga referenspunkter. Kemiska, fysikaliska och bakteriella risker 
bör också utredas. (BFS  2011:26).  
 
För sprängarbe ten inom områden med detaljplan fordras en sprängplan och en sprängjourn al som är 
anpassade till arbetenas art och omfattning.  
Allmänt råd  
En sprängplan bör beskriva hur sprängningsarbetet ska utföras samt ange tider, risker och 
skyddsåtgärder. Planen bör innehålla en specifikation av sprängmaterialet och uppgifter om 
borrning , laddning, täckning och täckningssätt samt om avspärrning, utrymning och bevakning.  
Samråd med berörda om skadeförebyggande åtgärder och utförande av vibrationsmätningar bör 
utföras.  
Sprängplanen bör kompletteras med planritningar över omgivningen.  
Regler  om sprängarbeten samt om bergarbeten ges ut av Arbetsmiljöverket.  
2:5 Drift - och skötselinstruktioner m.m.  
2:51 Allmänt  
Allmänt råd  
Innan byggnader el ler delar av dem tas i bruk bör det finnas skriftliga instruktioner för hur och när 
idrifttagande och pro vning samt skötsel och underhåll ska utföras. Detta för att de krav på 
byggnader och deras installationer som följer av dessa föreskrifter och av huvud författningarna ska 
uppfyllas under brukstiden. Vid ändring av byggnader kan befintliga instruktioner beh öva 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
16 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 kompletteras eller uppdateras. Dokumentationen ska anpassas till byggnadens användning samt till 
installationernas omfattning och utformning.  
Med idrifttagande avses det skede och de aktiviteter som syftar till att slutföra och samköra 
byggnader och d eras installationer till en fullt färdig och fungerande enhet. Samordnade 
funktionsprov som verifierar att installationerna uppfyller alla tillämpliga krav bör göras.  
Krav på att instruktioner och skötselanvisningar för ventilationssystem finns lätt tillgä ngliga 
framgår av 5 kap. 2 och 3 §§ PBF.  
Krav på brandskyddsdokumentation finns i avsnitt 5:12.  
En plan för periodiskt underhåll bör omfatta 30 år.  
Regler om underhåll av tekniska anordningar finns hos Arbetsmiljöverket.  
Ytterligare bestämmelser om underhå ll och dokumentation för vissa installationer finns i 
Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:12) om hissar och vissa andra motordrivna 
anordning ar, H. (BFS 2011:26).  
2:52 Brandskyddstekniska installationer och ventilationssystem  
Allmänt råd  
Byggnade r eller delar av dem bör inte tas i bruk innan ventilationssystem och brandskyddstekniska 
installationer är i driftklart skick.  
Vid don eller annan del  av installation som är tänkt att regleras, manövreras eller rengöras av 
boende eller andra brukare, bör det finnas en enkel, lättläst och fast uppsatt bruksanvisning.  
Då nödstopp installeras bör de märkas så att deras funktion klart framgår. Med nödstopp avses 
en anordning som gör det möjligt att stoppa fläktarna i en byggnad vid hälsofarliga utsläpp i 
omgiv ningen. Nödstopp kan placeras i trapphus i flerbostadshus och på en central och lätt 
tillgänglig plats i byggnader som innehåller lokaler.  
 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  17 (152) 
 3 Tillgänglighet, bostadsutformning, rumshöjd och driftutrymmen  
3:1 Tillgänglighet och användbarhet för personer me d nedsatt rörelse - eller orienteringsförmåga  
Detta avsnitt innehåller föreskrifter och allmänna råd till 8 kap. 1, 4 och 9 §§ PBL och 3 kap. 4 och 
18 §§ PBF. Avsnitt 3:5 innehåller också föreskrifter och allmänna råd ti ll 8 kap. 7 § PBL och 3 kap. 
23 § PBF . (BFS  2011:26).  
3:11 Allmänt  
Föreskrifterna i avsnitt 3 Tillgänglighet, bostadsutformning, rumshöjd och driftutrymmen gäller inte 
för fritidshus med högst två bostäder.  (BFS 2017:5).  
Allmänt råd  
Att fritidshus med högst två bostäder är undantagna från vis sa regler i avsnitten 3 Tillgänglighet, 
bostadsutformning, rumshöjd och drift utrymmen följer redan av PBL . (BFS 2017:5).  
3:111  Krav på tomter samt utformningskrav och tekniska egenskapskrav på byggnader  
Allmänt råd  
Avsnitt 3:12 innehåller föreskrifter och allmänna råd om tomter.  
Avsnitten 3:13 och 3:14 innehåller föreskrifter och allmänna råd till antingen 
utformningskraven, de tekniska egenskapskraven eller till båda.  
Kraven på tomter och utformningskraven på byggnader prövas vid bygglovet. De tekniska 
egenskapskraven på byggnader hanteras i samband med det tekniska samrådet och startbeskedet på 
samma sätt s om de övriga tekniska egenskapskraven. (BFS  2013:14).  
 
Tillämpningsområdena i avsnitt 3:131 och 3:141 gäller oavsett om det är fråga om regler som är 
utformningskrav eller tekniska egenskapskrav på byggnader.  
Föreskrifter och allmänna råd för tomter finns  i avsnitt 3:12.  
Föreskrifter och allmänna råd till både utformningskraven och de tekniska egenskapskraven finns i  
a) avsnitt 3:132 föreskriften förs ta stycket,  
b) avsnitt 3:142 föreskriften första stycket,  
c) avsnitt 3:1422 föreskriften första stycket ,  
d) avsnitt 3:143 föreskriften tredje stycket,  
e) avsnitt 3:1453 föreskriften,  
f) avsnitt 3:147, och  
g) avsnitt 3:148.  
Föreskrifter och allmänna råd enbart till utformningskraven finns i  
a) avsnitt 3:132 föreskriften andra stycket, allmänna rådet fö rsta stycket,  
b) avsnitt 3:142 föreskriften andra och tredje stycket, allmänna rådet första och andra stycket,  
c) avsnitt 3:1422 föreskriften andra s tycket, allmänna rådet första stycket a –d,  
d) avsnitt 3:143 föreskriften första stycket, allmänna rådet första och andra stycket,  
e) avsnitt 3:144 föreskriften första och femte stycket, allmänna rådet första och andra stycket,  
f) avsnitt 3:1452,  
g) avsnitt 3:1453 allmänna rådet första stycket och andra stycket a, och  
h) avsnitt 3:146 föresk riften första, andra och tredje stycket, allmänna rådet första och andra stycket.  
Föreskrifter och allmänna råd enbart till de tekniska egenskapskraven finns i  
a) avsnitt 3:132 allmänna rådet andra, tredje och fjärde stycket,  
b) avsnitt 3:142 föreskrifte n fjärde stycket, allmänna rådet tredje, fjärde och femte stycket,  
c) avsnitt 3:1421,  
d) avsnitt 3:1422, allmänna rådet första stycket e –f, andra, tredje och fjärde  stycket,  
e) avsnitt 3:1423,  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
18 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 f) avsnitt 3:1424,  
g) avsnitt 3:1425,  
h) avsnitt 3:143 fö reskriften andra stycket, allmänna rådet tredje, fjärde, femte, sjätte, sjunde, 
åttonde, nionde och tionde stycket,  
i) avsnitt 3:144 föreskriften andra, tredje och f järde stycket, allmänna rådet tredje, fjärde, femte och 
sjätte stycket,  
j) avsnitt 3:1451 ,  
k) avsnitt 3:1453 allmänna rådet andra stycket b –d, och  
l) avsnitt 3:146 föreskriften fjärde stycket, allmänna rådet tredje och fjärde stycket.  
Definitionerna i avsnitten 3:112 och 3:113 gäller oavsett om det är fråga om regler om tomter eller 
om regl er som är utformningskrav respektive tekniska egenskapskrav på byggnader. (BFS  2016:6).  
3:112  Definitioner och begrepp  
När begreppen ”tillgänglig” och ”användbar” ell er ”tillgänglighet” och ”användbarhet” används i detta 
avsnitt menas ”tillgänglighet och a nvändbarhet för personer med nedsatt rörelse - eller 
orienteringsförmåga”.  (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Exempel på nedsatt rörelseförmåga är nedsatt funktion i armar, hä nder, bål och ben liksom dålig 
balans. Personer med nedsatt rörelseförmåga kan behöva anvä nda t.ex. rullstol, rollator eller käpp.  
Exempel på nedsatt orienteringsförmåga är nedsatt syn, hörsel eller kognitiv förmåga 
(utvecklingsstörning, hjärnskada).  (BFS  2013:14).  
3:113  Dimensionerande mått för rullstol  
Då det i denna författning anges att tomter, byggnader eller delar av byggnader ska vara tillgängliga 
och användbara ska måtten för eldriven rullstol för begränsad utomhusanvändning (mindre 
utomhusrullstol)  vara dimensionerande och utrymme för manövrering med rullstol ska finnas. Måtten 
för manuell eller liten eldriven rullstol för inomhusanvändning (inomhusrullstol) får dock vara 
dimensionerande i enskilda bostadslägenheter. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Dimen sionerande vändmått som är lämpliga vid bedömning av tillgängligheten och 
användbarheten för en mindre utomhusrullstol är en cirkel med diametern 1,50 meter och för en 
inomhusrullstol en cirkel med diametern 1,30 meter. (BFS  2013:14).  
3:12 Tillgänglig het o ch användbarhet på tomter  
 3:121  Tillämpningsområde  
Allmänt råd  
Av 8 kap. 9 § PBL följer att reglerna gäller för en obebyggd tomt som ska bebyggas om det inte är 
orimligt med hänsyn till terrängen och förhållandena i övrigt.  
3:122  Tillgängliga och anv ändba ra gångvägar, angörings - och parkeringsplatser m.m.  
Minst en tillgänglig och användbar gångväg ska finnas mellan tillgängliga entréer till byggnader och  
– bostadskomplement,  
– parkeringsplatser,  
– angöringsplatser för bilar,  
– friytor, och  
– allmänna  gång vägar i anslutning till tomten.  
Tillgängliga och användbara gångvägar ska där det är möjligt utformas utan nivåskillnader. Där 
nivåskillnader inte kan undvikas ska de utjämnas med ramper.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  19 (152) 
 Tillgängliga och användbara gångvägar ska  
– vara lätta att fö lja, 
– kunna särskiljas från möblerade ytor, och  
– kunna användas som sammanhängande taktila och visuella ledstråk. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Exempel på friytor är lekplatser, bollplaner och gemensamma uteplatser.  
En tillgänglig och användbar gångväg bör  
– vara så horisontell som möjligt,  
– inte luta mer än 1:50 i sidled,  
– ha en fri bredd på minst 1,5 meter alternativt minst 1,0 meter och då ha vändzoner med högst 
10 meters mellanrum,  
– vid öppningar i t.ex. staket, häckar och liknande ha en fri bredd på minst 0,90 meter,  
– vara fri från hinder, och  
– utjämnas med en 0,9 –1,0 meter bred ramp till 0 -nivå om det finns nivåskillnader vid 
övergången mellan olika typer av gångytor och platser.  
Naturliga ledytor som gräskanter, murar, staket, kanter och fasader k an kom pletteras med 
konstgjorda ledytor till ett sammanhängande ledstråk.  
Fasta sittplatser med rygg - och armstöd i anslutning till tillgängliga och användbara gångvägar 
och entréer ökar tillgängligheten och användbarheten för personer med nedsatt rörelsef örmåga .  
Regler om kontraster och markeringar på tomter finns i avsnitt 3:1223 och regler om 
tillgängliga och användbara entréer finns i avsnitt 3:132.  
 
En angöringsplats för bilar ska finnas och parkeringsplatser för rörelsehindrade ska kunna ordnas 
efter behov  inom 25 meters gångavstånd från en tillgänglig och användbar entré till publika lokaler, 
arbetslokaler och bostadshus. Markbeläggningen på sådana angöringsplatser och parkeringsplatser ska 
vara fast, jämn och halkfri. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Antal  parke ringsplatser för rörelsehindrade bör dimensioneras med hänsyn till avsedd användning 
eller antal bostäder och långsiktigt behov.  
Breddmått på en parkeringsplats som ska medge att rullstol tas in från sidan bör vara 5,0 meter. 
Breddmått kan minskas o m gång ytan bredvid kan tas i anspråk eller om parkeringsplatser för 
rörelsehindrade finns bredvid varandra.  
Lutningen i längs - och sidled på angöringsplatser och parkeringsplatser för rörelsehindrade bör 
inte överstiga 1:50.  
Parkeringsplatser för rörelsehi ndrade  bör vara tydligt skyltade, även vintertid. (BFS  2014:3).  
3:1221  Gångytor på tomter  
Gångytor ska utformas så att personer med nedsatt rörelse - eller orienteringsförmåga kan ta sig fram 
och så att personer som använder rullstol kan förflytta sig utan hjälp.  
Markbeläggningen på gångytor ska vara fast, jämn och halkfri.  
Allmänt råd  
Gångytor kan t.ex. finnas på gångvägar, lekplatser och ramper samt i trappor.  
Betongmarkplattor, släta stenhällar, fasta och jämna grusytor och asfalt är exempel på lämpliga 
ytmater ial. 
Regler om kontrast - och varningsmarkeringar på gångytor finns i avsnitt 3:1223 och avsnitt 
8:91.  
3:1222  Ramper på tomter  
Ramper ska kunna användas av personer med nedsatt rörelseförmåga. De ska luta högst 1:12.  
Allmänt råd  
Ramper bör kompletteras med trappor där det är möjligt.  
För personer med nedsatt rörelseförmåga kan det vara svårt att klara flera ramper i rad med en 
total höjd på mer än 1,0 meter.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
20 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 En ramp bör  
– ha minst 2 meter långa vilplan,  
– ha en höjdskillnad på högst 0,5 mete r mellan vilplane n, 
– ha en fri bredd på minst 1,3 meter,  
– vara fri från hinder, och  
– ha ett minst 40 mm högt avåkningsskydd om det finns nivåskillnader mot omgivningen.  
En ramp får luta högst 1:12 för att minimera risken att någon ska välta. En ramp bli r säkrare att 
använda om den inte lutar mer än 1:20.  
Regler om trappor och ledstänger finns i avsnitt 8:91.  
3:1223  Kontraster och markeringar på tomter  
Parkeringsplatser, angöringsplatser för bilar och friytor, liksom gångytor, trappor, ramper och 
konstgjo rda ledytor samt manöverdon ska vara lätta att upptäcka.  
Allmänt råd  
Kontrast mot omgivningen kan åstadkommas med avvikande material och ljushet.  
Konstgjorda ledytor kan bestå av material med avvikande struktur och ljushet som fälls in i 
markbeläggningen, t.ex. tydligt kän nbara plattor i en slät yta.  
En ljushetskontrast på minst 0.40 enligt NCS (Natural Color System) mellan 
kontrastmarkeringen och den omgivande ytan kan avsevärt öka möjligheten för synsvaga att 
uppfatta markeringen.  
Regler om kontrastmarker ing av trappor fi nns i avsnitt 8:91.  
3:1224  Belysning för orientering på tomter  
Belysningen längs tillgängliga och användba ra gångvägar och vid parkerings platser, angöringsplatser 
för bilar och friytor, ska utformas så att personer med nedsatt rörelse - eller orienteringsfö rmåga kan 
orientera sig.  
Allmänt råd  
På tillgängliga och användbara gångvägar bör markytan vara tillräckligt och jämnt belyst. Fast 
belysning bör inte vara bländande.  
3:1225  Orienterande skyltar på tomter  
Orienterande skyltar ska vara till gängliga och anvä ndbara.  
Allmänt råd  
Orienterande skyltar bör vara lättbegripliga och lättlästa, ha ljushetskontrast och vara placerade på 
lämplig höjd så att de kan läsas/höras såväl av personer som använder rullstol som av stående 
personer med nedsatt sy n. De bör placera s där man förväntar sig att de ska finnas och så att man 
kan komma tätt intill dem.  
Textstorleken bör väljas efter läsavståndet och ytan bör inte ge upphov till reflexer. Skyltar bör 
kompletteras med bokstäver i upphöjd relief samt i vissa  fall med punktsk rift och talad information 
och tydliga, lättförståeliga och välkända bildsymboler.  
3:13 Tillgängliga och användbara entréer till byggnader  
3:131  Tillämpningsområde  
Allmänt råd  
Av 8 kap. 6 § PBL följer att reglerna inte gäller för arbetslokaler om det är ob efogat med hänsyn 
till arten av den verksamhet som lokalerna är avsedda för eller för småhus om det med hänsyn till 
terrängen inte är rimligt att uppfylla kraven.  
3:132  Allmänt  
Huvudentréer till publika lokaler, arbetslokaler och bostadshus ska placeras oc h utformas så att de är 
tillgängliga och användbara. Även övriga entréer till publika lokaler, arbetslokaler och bostadshus ska 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  21 (152) 
 vara tillgängliga och användbara om det behövs för att uppfylla kraven på tillgänglighet och 
användbar het. Tillgängliga entréer ska vara lätta att upptäcka.  
För småhus är tillgängligheten till byggnaden tillgodosedd, om det med enkla åtgärder i efterhand 
går att på tomten ordna en ramp till entrén.  
Allmänt råd  
Utöver huvudentrén kan även andra entréer behö va göras tillgängliga och användbara, t.ex. i 
situationer där terrängen eller placeringen av bostadskomplement gör att avståndet annars blir för 
långt, se vidare avsnitt 3:23.  
För att en entré ska vara lätt att upptäcka bör den vara  
a) kontrastmarkerad, s e vidare avsnitt 3:1223, o ch 
b) väl belyst, se vidare avsnitt 3:1224.  
Orienterande skyltar bör utformas enligt avsnitt 3:1225.  
Regler om ramper finns i avsnitt 3:1422. (BFS 2013:14).  
3:14 Tillgänglighet och användbarhet i byggnader  
3:141  Tillämpningsområde  
Allmänt råd  
Av 8 kap. 6 §  PBL följer att reglerna inte gäller för arbetslokaler om det är obefogat med hänsyn 
till arten av den verksamhet som lokalerna är avsedda för.  
3:142  Entré - och kommunikationsutrymmen  
Entré - och kommunikationsutrymmen ska vara til lgängliga och användbara f ör personer med nedsatt 
rörelse - eller orienteringsförmåga.  
Entré - och kommunikationsutrymmen ska ha tillräckligt manöverutrymme för rullstol och utformas 
så att personer som använder rullstol kan förflytta sig utan hjälp.  
Entré - och kommunikationsutrymme n ska där det är möjligt, utformas utan nivåskillnader. Där 
nivåskillnader i kommunikationsutrymmen inte kan undvikas ska skillnaderna utjämnas med ramp, 
hiss eller annan lyftanordning och trappa.  
Transport med sjukbår ska kunna s ke från varje enskild bost adslägenhet. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Ett kommunikationsutrymme bör  
a) ha en fri bredd på minst 1,30 meter, gäller dock inte trappor,  
b) vid begränsade hinder, t.ex. pelare, ha en fri bredd på minst 0,80  meter,  
För bostadslägenheter finns lämpliga mått på entré - och kom munikationsutrymmen i 
SS 91 42 21 (normalnivån).  
I publika lokaler bör ett kommunikationsutrymme särskiljas från möblerade  ytor med 
exempelvis belysning eller avvikande material.  
Regler om när transport med sjukbår behöver kunna ske med hi ss finns i avsnitt 3:144.  
Regler om säker transport med sjukbår finns i avsnitt 8:232. (BFS  2013:14).  
3:1421  Gångytor i byggnader  
Gångytor i entré - och kommunikationsutrymmen ska vara fasta och jämna.  
Allmänt råd  
Regler om utformning av tillgängliga och an vändbara gångytor och ledstråk för personer med 
nedsatt orienteringsförmåga finns i 3:1423 –3:1425.  
Regler om skydd mot att halka finns i av snitt 8:22.  
Regler om skydd mot fall i trappor finns i avsnitt 8:232.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
22 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 3:1422  Ramper i byggnader  
Ramper ska kunna an vändas av personer med nedsatt rörelseförmåga.  
Ramper ska luta högst 1:12. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
En ramp bör  
a) ha minst 2 meter lång a vilplan,  
b) ha en höjdskillnad på högst 0,5 meter mellan vilplanen,  
c) ha en total höjdskillnad på högst 1,0 meter,  
d) ha en fri bredd på minst 1,3 meter,  
e) vara fri från hinder, och  
f) ha ett minst 40 mm högt avåkningsskydd.  
En ramp får luta högst 1:12  för att minimera risken att någon ska välta. En ramp blir säkrare att 
använda om den inte lutar mer än 1:20.  
Regler om hissar finns i avsnitt 3:144.  
Regler om trappor, räcken och ledstänger finns i avsnitt 8:232. (BFS  2013:14).  
3:1423  Kontraster och markeringar i byggnader  
Viktiga målpunkter i byggnader liksom gångytor, trappor och ramper samt manöverdon ska vara lätta 
att upptäcka och hitta fram till även för personer med nedsatt orienteringsförmåga.  
Allmänt råd  
Exempel på viktiga målpunkter i byggnader är entrédörrar och hissdörrar, samt, i publika lokaler, 
receptionsdiskar, toalettdörrar, dörrar i och till utrymningsv ägar och informationsställen.  
I publika lokaler bör det finnas logiska ledstråk som leder mellan utvalda målpunkter. På öppna 
ytor i t.ex. stationsbyggnader (terminaler), receptioner och foajéer bör sammanhängande taktila 
och visuella ledstråk finnas. Ledy tor i golvet kan ordnas med avvik ande material och med 
ljushetskontrast.  
Kontrast mot omgivningen kan åstadkommas med avvikande material och ljushet. En 
ljushetskontrast på minst 0.40 enligt NCS (Natural Color System) mellan kontrastmarkeringen och 
den omg ivande ytan ökar avsevärt möjligh eten för synsvaga att uppfatta markeringen.  
Logiska färgsystem underlättar orienteringen för personer med utvecklingsstörning eller andra 
orienteringssvårigheter.  
Regler om kontrastmarkering av trappor finns i avsnitt 8:232 . 
Regler om skydd mot sammanstötn ing och klämning finns i avsnitt 8:3.  
3:1424  Belysning för orientering i byggnader  
Belysningen i entréer och kommunikationsutrymmen ska utformas så att personer med nedsatt rörelse - 
eller orienteringsförmåga kan orientera s ig. 
Allmänt råd  
Golv i kommunikat ionsutrymmen bör vara tillräckligt och jämnt belysta.  
Ljuskällan bör vara avskärmad och kontrasten i ljushet mellan angränsande utrymmen och 
mellan ute och inne bör inte vara för stor.  
Regler om ljusförhållanden finns i avs nitt 6:32.  
Regler om belysning oc h bländning som skydd mot fall finns i avsnitt  8:21.  
3:1425  Orienterande skyltar i byggnader  
Orienterande skyltar ska vara tillgängliga och användbara.  
Allmänt råd  
Orienterande skyltar bör vara lättbegripliga och lättlästa , ha ljushetskontrast och vara pl acerade på 
lämplig höjd så att de kan läsas/höras såväl av personer som använder rullstol som av stående 
personer med nedsatt syn. De bör placeras där man förväntar sig att de ska finnas och så att man 
kan komma tätt intill  dem.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  23 (152) 
 Textstorleken bör väljas ef ter läsavståndet och ytan bör inte ge upphov till reflexer. Skyltar bör 
vara kompletterade med bokstäver i upphöjd relief samt i vissa fall med punktskrift och talad 
information och tydliga, lättförståeliga och välkända bil dsymboler.  
Elektronisk skyltning bör vara utformad så att personer med nedsatt orienteringsförmåga kan 
uppfatta och förstå den.  
3:143  Dörrar och portar  
Tillgängliga och användbara dörrar och portar ska utformas så att de medger passage med rullstol och 
så att tillräckligt utrymme finns fö r att öppna och stänga dörren eller porten från rullstolen. Även andra 
öppningar i förflyttningsvägar ska utformas så att de medger passage med rullstol.  
Tillgängliga och användbara dörrar och portar ska utformas så att de  lätt kan öppnas av personer 
med nedsatt rörelseförmåga. Handtag, manöverdon och lås ska placeras och utformas så att de kan 
användas såväl av personer med nedsatt rörelseförmåga som av personer med nedsatt 
orienteringsförmåga.  
Roterdörrar ska kompletteras  med en dörr som kan  användas av personer med nedsatt rörelse - eller 
orienteringsförmåga. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Det fria passagemåttet bör vara minst 0,80 meter, när dörren är uppställd i 90°, vid  
a) entrédörrar,  
b) hissdörrar,  
c) korridordörrar som ä r placerade vinkelrä tt mot korridorens längdriktning,  
d) öppningar i förflyttningsvägar,  
e) dörrar till hygienrum i publika lokaler som ska vara användbara för personer med nedsatt 
rörelseförmåga,  
f) dörrar till samlingslokaler, och  
g) dörrar till bostadsk omplement.  
För dörr ar i bostäder finns lämpliga passagemått och lämpliga mått på betjäningsareor i 
SS 91 42 21 (normalnivån).  
Regler om bredder i utrymningsvägar finns i avsnitt 5:334.  
Regler om dörrar i arbetslokaler ges också ut av Arbetsmiljöverket.  
Dörrar som ska vara ti llgängliga och användbara bör förses med automatisk dörröppnare om de 
har dörrstängare eller är tunga.  
Vid dörrar med automatisk dörröppnare är det viktigt att markera utrymmet där dörren slås upp 
eller att förse dörrarna med säkerhetss ensorer eller liknan de. 
Manöverdon för dörröppnare bör placeras med centrum 0,80 meter från golvet eller marken och 
minst 0,70 meter, men gärna 1,0 meter, från hörn eller dörrbladets framkant i ogynnsammaste 
läge.  
Figur  3:143  Placering av manöverdon för dö rröppnare  
  

Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
24 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Manöver don bör kunna hanteras även av personer med nedsatt styrka eller nedsatt grip - eller 
precisionsförmåga.  
Dörr - och portöppningar bör utformas utan nivåskillnader, om det inte behövs en tröskel av 
t.ex. fukt - eller klimatskäl. En eventuel l tröskel bör dock v ara så låg som möjligt och fasad, så att 
den är lätt att passera med rullstol eller rollator, och så att risken för att snubbla minimeras.  
Exempel på hur dörrar kan utformas i andra hänseenden än de som har behandlats i detta 
allmänna r åd finns bland annat  i Myndigheten för delaktighets Riv hindren – Riktlinjer för 
tillgänglighet . (BFS  2014:3).  
3:144  Hissar och andra lyftanordningar  
Då hissar eller andra lyftanordningar krävs för att bostäder, arbetslokaler och publika lokaler ska vara 
tillgängliga och anvä ndbara ska minst en av dem rymma en person som använder rullstol och en 
medhjälpare.  
En sådan hiss eller annan lyftanordning ska också utformas så att personer med nedsatt rörelse - eller 
orienteringsförmåga självständigt kan använda den . 
Hissar och andra lyftanordningar ska utformas så att personer med nedsatt rörelse - eller 
orienteringsförmåga kan uppmärksamma när hisskorgen stannat för av - och påstigning.  
Transport med sjukbår i hiss ska kunna ordnas i bostadshus med fler än fyra plan.  
Ytterligare en personhiss ska finnas i byggnader som har fler än tio plan. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Vilka hissar och andra lyftanordningar som ska vara tillgängliga oc h an-vändbara regleras i 
3 kap. 4 och 18 §§, PBF.  
Hissar som uppfyller kraven finns i SS-EN 81 -70. Typ 2 (1,1 x 1,4 meter) och 5 (2,0 x 1,4 
meter) i SS -EN 81 -70 uppfyller kraven på tillgängligt och användbart utrymme i hissen.  
I SS-EN 81 -70 finns även lämpliga manöver - och signalorgan, där bilaga B bör användas för 
hissar i publika lokaler . 
Ytterligare  krav på hissar som används för transport av personer med nedsatt rörelse - eller 
orienteringsförmåga finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:12) om hissar och vissa 
andra motordrivna anordningar, H, bilaga 5:1, avsnitt 1.2 och 1. 6.1. 
Hissar s om uppfyller kraven på utrymme med plats för sjukbår finns i SS -EN 81 -70  Typ 3 (1,1 
x 2,1 meter).  
Det finns även harmoniserade standarder för plattformshissar, SS -EN 81 -40 och SS -EN 81 -41. 
(BFS  2019:2). 
3:145  Tillgänglighet och användbarhet i  publika lokaler  
3:1451  Ljudmiljö  
I publika lokaler där personer med nedsatt orienteringsförmåga är beroende av ljudmiljön för att kunna 
ta del av väsentlig information ska ljudmiljön utformas för god hörbarhet, god taluppfattbarhet och 
god orienterbarhet.   
Samlingssalar och receptioner ska utrustas med teleslingor eller andra tekniska lösningar så att de 
blir tillgängliga och användbara för personer med nedsatt hörsel. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Kravet på god hörbarhet, god taluppfattbarhet och god oriente rbarhet gäller publika utrymmen i 
exempelvis  
– lokaler för kollektivtrafik,  
– reseterminaler,  
– lokaler för hälso - och sjukvård,  
– samlingssalar, och  
– receptioner.  
Exempel på samlingssalar är hörsalar, teatrar, kyrkor och större konferensrum som rymmer 
minst 50 personer.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  25 (152) 
 En efterklangstid på 0,6 sekunder bör uppnås, undantaget samlingssalar där efterklangstiden 
kan vara upp till 0,8 sekunder. Om föreskriftens krav säkerställs på annat sätt kan efterklangstiden 
i stora lokaler med rumshöjd högre än 3,50 m eter vara upp till 2,0 sekunder.  
Lokalerna bör utformas så att bakgrundsnivån ekvivalent ljudnivå LpAeq från tekniska 
installationer, hissar eller annan trafik än egentrafik uppgår till högst  
– 30 dB i samlingssalar,  
– 35 dB i receptioner samt lokaler för hälso - och sjukvård, och  
– 45 dB i övriga lokaler enligt första stycket.  
Med egentrafik avses den trafi k som genereras för att uppnå lokalens funktion, t.ex. bussar och 
tåg vid en reseterminal eller en järnvägsstation.  
Om högtalarsystem används kan taluppf attbarheten verifieras enligt SS -EN 60268 -16. 
Talöverföringsindex STI bör överstiga 0,60 i hela lokalen  och 0,70 i mer än hälften av lokalen.  
Teleslingors funktion kan verifieras enligt IEC 60118 -4. 
För definition av efterklangstid och ekvivalent ljudnivå  se avsnitt 7.  
Regler om skydd mot buller finns i avsnitt 7. (BFS  2013:14).  
3:1452  Samlingslokaler  
Begr änsade delar av biografer, teatrar, sporthallar och andra liknande större samlingslokaler behöver 
inte vara fullt tillgängliga och användbara för persone r med nedsatt rörelseförmåga. Podier och scener 
ska dock alltid vara tillgängliga och användbara.  (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Fasta platser för personer som använder rullstol bör integreras med övriga platser och ge samma 
möjlighet att se och höra som andra  åskådare har.  (BFS  2013:14).  
3:1453  Tillgängliga och användbara toaletter  
Där det finns toaletter för allmänheten ska minst en toalett vara tillgänglig och användbar.  
(BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
I publika lokaler som har fler än ett plan med toaletter för allmänheten bör minst en toalett på varje 
sådant plan vara tillgänglig och användbar.  
Den tillgängliga och användbara toaletten bör ha  
a) minsta måtten 2,2 x 2,2 meter,  
b) lämpligt utformad och placerad inredning och utrustning,  
c) kontrastmarkeringar, och  
d) säkerhetslarm.  (BFS  2013:14).  
3:146  Tillgänglighet och användbarhet i enskilda bostäder i ett plan  
Rum, balkonger, terrasser och uteplatser ska vara tillgängliga och användbara för personer med 
nedsatt rörelseförmåga. För sådana terrasser som komplette rar tillgängliga och användbara samt väl 
placerade balkonger är tillgängligheten och användbarheten til lgodosedd, om det med enkla åtgärder i 
efterhand går att ordna en ramp.  
Minst dörren till huvudentrén samt minst en dörr till varje rum (inklusive rum f ör matlagning och 
ett hygienrum), balkong, terrass och uteplats ska medge passage med rullstol. Det ska  finnas tillräcklig 
plats att öppna och stänga dörrarna från rullstolen.  
Minst ett hygienrum ska vara tillgängligt och användbart för personer med nedsat t rörelseförmåga 
och utformas så att det lätt kan ordnas plats för medhjälpare.  
I det tillgängliga och användbara hygienru mmet ska också gå att ordna en separat duschplats om e n 
sådan saknas från början. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Dimensionerande mått som är lämpliga med hänsyn till tillgängligheten och användbarheten i rum 
finns i SS 91 42 21 (normalnivån).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
26 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Studentbostäder om högst 35 m2 enligt avsnitt 3:225 kan utformas utan p lats för medhjälpare på 
sängens bortre sida.  
Plats för medhjälpare och separat d usch kan ordnas t.ex. genom att ett badkar tas bort.  
Regler om lämplig utformning av trösklar finns i avsnitt 3:143. (BFS 2016:6).  
3:147  Tillgänglighet och användbarhet i enski lda bostadslägenheter i flera plan  
Kraven i avsnitt 3:146 ska uppfyllas på hela entréplanet.  
Allmänt råd  
Regler om utformning av bostäder i flera plan finns i avsnitt 3:221. (BFS  2011:26).  
3:148  Tillgängliga och användbara bostadskomplement  
Förvaringsutry mmen enligt avsnitt 3:23, postboxar, tvättstugor, avfallsutrymmen, sopnedkast oc h 
andra bostadskomplement ska vara tillgängliga och användbara.  
3:2 Bostadsutformning  
Detta avsnitt innehåller föreskrifter och allmänna råd till 3 kap. 1 och 17 §§ PBF. Avsnit t 3:5 
innehåller också föreskrifter och allmänna råd till 8 kap. 7 § PBL. (BFS  2011:26).  
3:21 Allmänt  
3:211  Utformningskrav respektive tekniska egenskapskrav  
Allmänt råd  
Avsnitt 3:2 innehåller föreskrifter och allmänna råd till antingen utform ningskraven,  de tekniska 
egenskapskraven eller till båda.  
Utformningskraven prövas i bygglov et och de tekniska egenskapskraven hanteras i samband 
med det tekniska samrådet och startbeskedet på samma sätt som övriga tekniska egenskapskrav. 
(BFS  2013:14).  
 
Föreskrifter och allmänna råd till både utformningskraven och de tekniska egenskapskraven fin ns i 
a) avsnitt 3:22 allmänna rådet andra stycket,  
b) avsnitt 3:222 föreskriften,  
c) avsnitt 3:223 föreskriften första stycket,  
d) avsnitt 3:224 föreskriften första stycket, allmänna rådet tredje stycket,  
e)  avsnitt 3:225 föreskriften första stycket, allm änna rådet tredje och fjärde stycket,  
f) avsnitt 3:226 föreskriften tredje stycket, allmänna rådet,  
g) avsnitt 3:227 sjunde stycket, allmänna rådet första, andra och  tredje stycket, och  
h) avsnitt 3:228 fjärde stycket.  
Föreskrifter och allmänna råd enbart till utformningskraven finns i  
a) avsnitt 3:22 föreskriften första stycket, tredje stycket a, c –e, g–j och fjärde stycket, allmänna 
rådet första och tredje stycket,  
b) avsnitt 3:221 föreskriften,  
c) avsnitt 3:222 allmänna rådet,  
d) avsnitt 3:223 föreskrif ten andra stycket, allmänna rådet,  
e) avsnitt 3:224 föreskriften andra stycket, allmänna rådet första stycket,  
f) avsnitt 3:225 föreskriften andra stycket, allmänna rådet första stycket,  
g) avsnitt 3:226 föreskriften första stycket,  
h) avsnitt 3:227 föres kriften första, tredje, fjärde, femte och sjätte stycket,  
i) avsnitt 3:228 föreskriften första stycket, allmänna rådet, och  
j) avsnitt 3:23 föreskriften, allmänna r ådet första och andra stycket.  
Föreskrifter och allmänna råd enbart till de tekniska egens kapskraven finns i  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  27 (152) 
 a) avsnitt 3:22 föreskriften andra stycket och tredje stycket b, f och k, allmänna rådet, fjärde, femte 
och sjätte stycket,  
b) avsnitt 3:221 allmä nna rådet,  
c) avsnitt 3:224 allmänna rådet andra stycket,  
d) avsnitt 3:225 allmänna rådet a ndra stycket,  
e) avsnitt 3:226 föreskriften andra stycket,  
f) avsnitt 3:227 föreskriften andra stycket, allmänna rådet fjärde stycket,  
g) avsnitt 3:228 föreskriften  andra och tredje stycket, och  
h) avsnitt 3:23 allmänna rådet tredje och fjärde stycket.  
Definitionen i avsnitt 3:212 gäller oavsett om det är fråga om utformningskrav eller tekniska 
egenskapskrav. (BFS 2016:6).  
3:212  Definitioner  
Matlagning:  Tillagning av mat och förvaring av livsmedel  
(BFS  2013:14).   
3:22 Allmänt om utformning av bostäder  
Bostäder ska dimensioneras och disponeras med hänsyn till sin långsiktiga användning.  
Bostäderna ska också inredas och utrustas med hänsyn till sin långs iktiga användning.  
I bostaden ska finnas  
a) minst ett rum för personhygien,  
b) inredning och utrustning för personhygien,  
c) rum eller avskiljbar del av rum för daglig samvaro,  
d) rum eller avskiljbar del av rum för sömn och vila,  
e) rum eller avskiljbar d el av rum för matlagning,  
f) inredning och utrustning för matlagning,  
g) utrymme för måltider i eller i närheten av rum för matlagning,  
h) entréutrymme med plats för ytterkläder m.m.,  
i) utrymme för att tvätta och torka tvätt maskinellt om gemensam tvättstuga saknas,  
j) utrymmen för förvaring, och  
k) inredning för förvaring.  
Avskiljbar del av rum ska ha föns ter mot det fria. Avskiljbar del av rum ska också utformas så att 
den med bibehållen funktion kan avskiljas med väggar från resten av rummet. (BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
En balkong, uteplats eller ett liknande utrymme bör finnas i anslutning till bostaden.  
Dimensionerande mått och inredningslängder som är lämpliga vid utformningen av bostaden 
finns i SS 91 42 21.  
Plats för en kombinerad tvättmaskin o ch torktumlare uppfyller kravet på utrymme för att tvätta 
och torka tvätt maskinellt i bostaden.  
Regler om bost adskomplement finns i avsnitt 3:23.  
Regler om avfallsutrymmen i bostäder finns i avsnitt 3:4.  
Regler om vädring, ljus och utblick finns i avsnitt  6:253 respektive 6:3. (BFS  2016:6).  
3:221  Bostäder i flera plan  
I bostäder med flera plan ska entréplanet mins t rymma  
– ett hygienrum enligt avsnitt 3:146,  
– avskiljbar sängplats (sovalkov),  
– möjlighet till matlagning,  
– utrymme för måltider,  
– utrymme f ör sittgrupp,  
– entréutrymme,  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
28 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 – utrymme för förvaring, och  
– utrymme för att tvätta och torka tvätt maskinellt om gemensam tvättstuga saknas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Regler om tillgänglighet och användbarhet i enskilda bostadslägenhet er i flera plan fin ns i 
avsnitt  3:147. (BFS  2011:26).  
3:222  Bostäder större än 55 m2 
Bostäder med en boarea (BOA) större än 55 m2 ska utformas med hänsyn till det antal personer som 
de är avsedda för. (BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
Bostäder med en BOA större än 55 m2 bör ha plats för parsäng i minst ett rum eller i en avskiljbar 
del av ett rum för sömn och vila.  
Bostäder med en BOA större  än 55 m2 som är avsedda för flera studenter kan utformas utan 
plats för parsäng i något rum eller i en avskiljbar del av ett rum fö r sömn och vila. (BFS 2016:6).  
3:223  Bostäder större än 35 m2 och högst 55 m2 
Bostäder med en BOA större än 35 m2 och högst  55 m2 ska utformas med hänsyn till sin storlek.  
I sådana bostäder är det dock tillräckligt att antingen rummet för sömn och vila eller rummet med 
inredning och utrustning för matlagning är en avskiljbar del av ett rum. Avskiljbar del av rum ska ha 
fönste r mot det fria och ska utformas så att den med bib ehållen funktion kan avskiljas med väggar från 
resten av rummet. (BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
Bostäder med en BOA större än 35 m2 och högst 55 m2 kan utformas utan plats för parsäng i något 
rum eller i en avsk iljbar del av ett rum för sömn och vila. (BFS 2016 :6). 
3:224  Bostäder om högst 35 m2 
Bostäder med en BOA om högst 35 m2 ska utformas med hänsyn till sin storlek.  
I sådana bostäder får utrymmena för funktionerna  
a) daglig samvaro, sömn och vila samt matla gning finnas i ett och samma rum utan att vara 
avskiljbara, och  
b) daglig samvaro samt sömn och vila överlappa varandra helt eller delvis.  
(BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
I bostäder med en BOA om högst 35 m2 bör 
a) utrymmet för inredningslängden för matlagning v ara minst 1,80 meter brett,  
b) utrymmet för inred ningslängden för förvaring vara minst 1,20 meter brett, och  
c) platsen för ytterkläder i kapphylla vara minst 0,40 meter bred.  
I bostäder med en BOA om högst 35 m2 bör 
a) inredningslängden för matlagning v ara minst 1,80 meter bred, och  
b) inredningslängden för förvaring vara minst 1,20 meter bred.  
Regler om bostäder avsedda för en person med gemensamma utrymmen finns i avsnitt 3:227  
(BFS  2016:6).  
3:225  Studentbostäder om  högst 35 m2 
Studentbostäder med e n BOA om högst 35 m2 ska utformas med hänsyn till sin storlek.  
I enskilda studentbostäder med en BOA om högst 35 m2 får utrymmena för funktionerna  
a) daglig samvaro, sömn och vila samt matlagning finnas i ett och samma rum  utan att vara 
avskiljbara, och  
b) daglig samvaro, sömn och vila, samt måltider överlappa varandra helt eller delvis. (BFS 2016:6).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  29 (152) 
 Allmänt råd  
I enskilda studentbostäder med en BOA om högst 35 m2 bör 
a) utrymmet för inredningslängden för matlagning var a minst 1,40 meter brett,  
b) utrymmet för inredningslängden för förvaring vara minst 1,20 meter brett, och  
c) platsen för ytterkläder i kapphylla vara minst 0,40 meter bred.  
I enskilda studentbostäder med en BOA om högst 35 m2 bör 
a) inredningslängden fö r matlagning vara minst 1,40 meter  bred, och  
b) inredningslängden för förvaring vara minst 1,20 meter bred.  
Regler om tillgänglighet finns i avsnitt 3:146.  
Regler om bostäder avsedda för en person med gemensamma utrymmen finns i avsnitt 3:227 . 
(BFS 2016: 6). 
3:226  Bostäder med gemensamma  utrymmen  
För en grupp boende får de enskilda bostädernas rum för matlagning och för daglig samvaro samt 
utrymme för måltider delvis sammanföras till gemensamma utrymmen. De gemensamma utrymmena 
ska vara så stora att de på  ett fullgott sätt kompenserar för  inskränkningarna i de enskilda bostäderna.  
För en grupp boende får de enskilda bostädernas inredning och utrustning för matlagning delvis 
sammanföras till gemensamma utrymmen. De gemensamma utrymmena ska också vara så 
välutrustade att de på ett fullgott s ätt kompenserar för inskränkningarna i de enskilda bostäderna.  
Avsnitt 3:226 gäller inte för bostäder avsedda för personer med ne dsatt funktionsförmåga enligt 
9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, och 5 kap. 7 § 
socialtjänstlagen (2001:453), SoL. (BFS 2016:6).   
Allmänt råd  
Regler om särskilda boendeformer för äldre finns i avsnitt 3:228. (BFS 2016:6).  
3:227 Bostäder avsedda f ör en person med gemensamma utrymmen   
För en grupp boende, i enskilda bostäder avsedda för e n person, får de enskilda bostädernas rum för 
personhygien, matlagning och daglig samvaro samt utrymme för måltider, helt eller delvis, 
sammanföras till gemensamma utrymmen. De gemensamma utrymmena ska vara så stora att de i 
skälig utsträckning kompenserar  för inskränkningarna i de enskilda bostäderna.  
För en grupp boende, i enskilda bostäder avsedda för en person, får dessutom de enskilda 
bostädernas inredning och u trustning för matlagning, helt eller delvis, sammanföras till gemensamma 
utrymmen. De gemens amma utrymmena ska också vara så välutrustade att de i skälig utsträckning 
kompenserar för inskränkningarna i de enskilda bostäderna.  
Gemensamma delar av bostaden f ör personhygien ska finnas i nära anslutning och på samma plan 
som de enskilda bostäderna.  
Varje rum för personhygien får högst delas av tre enskilda bostäder avsedda för en person.  
Gemensamma delar av bostaden för matlagning och daglig samvaro samt utry mme för måltider ska 
finnas i nära anslutning till de enskilda bostäderna.  
Gemensamma delar  av bostaden med inredning och utrustning för matlagning som ersätter 
motsvarande funktioner i de enskilda bostäderna får inte delas av fler än tolv enskilda bostäd er 
avsedda för en person.  
Avsnitt 3:227 gäller inte för bostäder avsedda för personer med n edsatt funktionsförmåga enligt 
9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, och 5 kap. 7 § 
socialtjänstlagen (2001:453), SoL. (BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
Regler om bostäder om högst 35 m2 finns i avsnitt 3:224.  
Regler för stu dentbostäder om högst 35 m2 finns i avsnitt 3:225.  
Regler om särskilda boendeformer för äldre finns i avsnitt 3:228.  
Regler om vädring, ljus och utblick finns i av snitt 6:253 respektive 6:3. (BFS 2016:6).  
3:2271  har upphävts genom (BFS 2016:6).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
30 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 3:2272  har upphävts genom (BFS 2016:6).  
3:2273  har upphävts genom (BFS 2016:6).  
3:2274  har upphävts genom (BFS 2016:6).  
3:228  Särskilda boendeformer för äldre  
För en mindre grupp boende, i särskilda boendeformer för äldre, får de enskilda bostädernas rum för 
matlagning och för daglig samvaro samt utrymme för måltider delvis sammanföras till gemensamma 
utrymmen. De gemensamma utrymmena ska vara så stora att de på ett fu llgott sätt kompenserar för 
inskränkningarna i de enskilda bostäderna.  De gemensamma utrymmena ska ligga i anslutning till de 
enskilda bostäderna.  
För en mindre grupp boende, i särskilda boendeformer för äldre, får de enskilda bostädernas 
inredning och ut rustning för matlagning delvis sammanföras till gemensamma utrymmen. De 
gemensamma utrymmena ska  också vara så välutrustade att de på ett fullgott sätt kompenserar för 
inskränkningarna i de enskilda bostäderna.  
Gruppbostäder avsedda för åldersdementa behö ver inte ha inredning och utrustning för matlagning i 
de enskilda bostäderna. I sådana fall ska dock nödvändiga installationer för detta vara förberedda.  
Enskilda bostäder om högst 35 m2, i särskilda boendeformer för äldre, ska utformas enligt 3:223. 
(BFS  2016:6).  
Allmänt råd  
Med särskilda boendeformer för äldre avses bostäder enligt 5 kap. 5 § and ra stycket 
socialtjänstlagen (2001:453), SoL.  
Särskilda boendeformer för äldre är oftast även arbetsplatser. Arbetsmiljöverket ger ut regler 
om arbetsplatsens utformning. (BFS 2016:6).  
3:23 Bostadskomplement  
I bostadslägenhetens närhet ska det finnas en g emensam tvättstuga med möjlighet att tvätta och torka 
maskinellt, om det saknas utrymme att tvätta och torka tvätt maskinellt i den enskilda 
bostadslägenheten.  
I bostadslägenheten eller i dess närhet ska det finnas låsbart utrymme för förvaring av 
säsongsu trustning och liknande.  
I bostadslägenhetens närhet ska det finnas rum för förvaring av barnvagnar, cyklar, 
utomhusrullstolar, rollatorer och liknande samt utry mme för postboxar.  
Allmänt råd  
Förvaringsutrymmen samt gemensamma tvättstugor bör finnas inom 25  meters gångavstånd från 
en sådan entré som avses i avsnitt 3:132.  
I SS 91 42 21 finns lämpliga mått för förvaring.  
Regler om tillgängliga och användbara bostad skomplement finns i avsnitt 3:148.  
Regler om avfallsutrymmen finns i avsnitt 3:4.  
3:3 Rumshöjd  
Detta avsnitt innehåller föreskrifter och allmänna råd till 3 kap. 9 § PBF. Avsnitt  3:5 innehåller också 
föreskrifter och allmänna råd till 8 kap. 7 § PBL. (BFS  2011:26).  
3:31 Allmänt  
Rumshöjden i byggnader ska vara tillräcklig för att undvika olägenheter f ör människors hälsa.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  31 (152) 
 Allmänt råd  
Regler om ventilation finns i avsnitt 6:25.  
Regler om fri höjd finns i avsnitt 8:34.  
3:311  Rum att vistas i mer än tillfälligt  
3:3111  Bostäder  
Rumshöjden i bostäder ska vara minst 2,40 meter. I småhus får dock rumshöjden  i vinds - och 
suterrängvåningar samt källare vara lägst 2,30 meter. I begränsade delar av rum får dessa rumshöjder 
underskridas. I sådana delar av rum där ståhöjd behövs får rumshöjd en dock inte vara lägre än 
2,10 meter under horisontella delar av tak elle r 1,90 meter under snedtak.  
Allmänt råd  
Exempel på rum eller avskiljbara delar av rum avsedda för människor att vistas i mer än tillfälligt 
finns i avs nitt 1:6.  
3:3112  Publika lokaler  
Rumshöjden i publika lokaler ska vara minst 2,70 meter. I rum avsedda fö r ett mindre antal personer 
får denna rumshöjd underskridas. Rumshöjden får dock inte vara lägre än 2,40 meter.  
Allmänt råd  
Exempel på rum avsedda för ett mindre antal personer är rum med plats för högst 16 personer.  
3:3113  Arbetslokaler  
Rumshöjden i arbet srum ska vara minst 2,40 meter. I begränsade delar av rum får denna rumshöjd 
underskridas. I sådana delar av rum där ståhöjd behövs får rumshöjd en dock  inte vara lägre än 
2,10 meter under horisontella delar av tak eller 1,90 meter under snedtak.  
Rumshöjden  i undervisningslokaler och andra lokaler avsedda för ett större antal personer ska vara 
minst 2,70 meter.  
Allmänt råd  
Regler om rumshöjd i arbetslokal er ges också ut av Arbetsmiljöverket.  
3:312  Rum att vistas i tillfälligt  
I rum eller avskiljbara delar av  rum i bostäder och publika lokaler avsedda för människor att vistas i 
tillfälligt ska rumshöjden inte vara lägre än 2,10 meter.  
Allmänt råd  
I avsnitt 1:6 finns exempel på rum eller avskiljbara delar av rum avsedda för människor att vistas i 
tillfälligt.  
Regler om rumshöjd i arbetslokaler ges också ut av Arbetsmiljöverket.  
3:4 Driftutrymmen  
Detta avsnitt innehåller föreskrifter och allmänna råd till 8 kap. 4 § förs ta stycket  9 och 9 § PBL samt 
3 kap. 9 och 10 §§ PBF. Avsnitt 3:5 innehåller också föreskrif ter och allmänna råd till 8 kap. 7 § PBL. 
(BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
32 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 3:41 Allmänt  
3:411  Definitioner  
Driftutrymmen : Utrymmen som huvudsakligen används för byggnaders drift och 
skötsel, t.ex. fläktrum, städutrymmen, hissmaskinutrymmen, 
avfallsutrymmen, undercentraler och pannrum. 
Avfallsanordningar : Fasta anordningar för hantering av avfall, t.ex. sopsugar och maskinellt lyftbara storbehållare (nedgrävda och ytplacerade). 
3:42 Utformning av driftutrymmen  
Driftutrymmen ska placeras och utformas så att risken för olyc kor vid användning, kontroll och 
underhåll av utrymmena och deras installationer begränsas. Driftutrymmena och deras installationer 
ska dessutom placeras och utformas så att risken för brukarnas eller grannarnas hygien eller hälsa 
begränsas.  
Det ska finnas  tillräcklig plats för material och utrustning samt för drift - och underhållsarbete.  
Allmänt råd  
I driftutrymmen bör det finnas belysning och elu ttag, samt vid behov vattentätt golv, 
tappvatteninstallation, golvbrunn med avdunstningsskydd, nödbelysning och  fasta anordningar för 
hantering av tunga installationsdelar.  
Om det finns risk för personskador bör driftutrymmena vara låsbara.  
Dörrar till flä ktrum bör hängas så att de öppnas mot eventuellt övertryck, dvs. vid övertryck 
inåt mot rummet och vid undertry ck ut från rummet.  
Regler om vatten och avlopp finns i avsnitt 6:6.  
Regler om utrymmen med krav på vattentäta eller vattenavvisande skikt finns i avsnitt 6:533.  
Regler om utformning av hissutrymmen finns även i Boverkets föreskrifter och allmänna råd 
(2011:12) om hissar och andra motordrivna anordningar, H.  
Regler om utfo rmning av driftutrymmen ges också ut av Arbetsmiljöverket.  
Exempel på hur driftutrymmen kan ut formas finns bl.a. i VVS Företa gens handledning Rätt 
arbetsmiljö för VVS -montörer och driftp ersonal . 
Regler om manuell hantering och belastningsergonomi ges ut a v Arbetsmiljöverket. 
(BFS  2013:14).  
3:421  Tillträdesvägar till driftutrymmen  
Driftutrymmen ska placeras och utformas så att risken för olyckor begränsas vid tillträde och 
transporter. Til lträdesvägarna ska utformas så att det finns tillräcklig plats för tr ansport av stora och 
tunga installationsdelar. Tillträdesväg via en bostadslägenhet får endast finnas till installationer 
avsedda enbart för den enskilda bostaden.  
Allmänt råd  
Tillträdes vägar till driftutrymmen via stegar, utvändiga trappor och yttertak b ör undvikas.  
Regler om tillträdesvägar till tak finns i avsnitt 8:2421.  
Regler om transportvägar och manuell h antering ges också ut av Arbets miljöverket.  
3:422  Avfallsutrymmen och avfa llsanordningar  
I eller i anslutning till en byggnad ska det finnas ut rymmen eller anordningar för hantering av avfall 
som kan nyttjas av alla brukare av byggnaden. För småhus får lösa avfallsbehållare användas. 
Utrymmena ska utformas och dimensioneras så a tt de, utöver vad som anges i avsnitt 3:42, möjliggör 
återvinning av avfallet.  
Allmänt råd  
Hushållsavfall som av hygieniska skäl behöver lämnas ofta, som t.ex. matavfall, bör kunna lämnas 
så nära bostaden som möjligt. Avståndet mellan byggnadens entréer oc h utrymmen eller 
anordningar för avfall bör inte överstiga 50 meter f ör flerbostadshus.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  33 (152) 
 Av avsnitt 3:1 framgår att avfallsutrymmen och avfallsanordningar ska vara tillgängliga och 
användbara.  
Regler om utformning av driftutrymmen ges också ut av Arbetsmilj överket.  
Regler om manuell hantering och belastningsergonomi ges ut a v Arbetsmiljöverket.  
 
Utrymmen eller anordningar för hantering av avfall ska anpassas till  
– hämtningsintervallen och avfallsmängderna,  
– sorten och sammansättningen av avfall,  
– behovet av rengöring,  
– behovet av att de ska kunna användas så att risken fö r olycksfall begränsas, och  
– lokala regler för avfallshantering om hur avfall sorteras, förvaras och hämtas.  
Allmänt råd  
För större mängder matavfall, t.ex. avfall från livsmedelslokaler , bör det finnas kylt 
avfallsutrymme, om det ur hygienisk synpunkt inte kan ordnas på annat sätt.  
Sopschakt bör ha runda tvärsnitt och st örre invändig diameter än sopin kastens största tvärmått. 
Inkast med ett tvärsnitt större än 0,3 meter bör förses med en  säkerhetsanordning. Röret innanför 
inkastet bör utformas så att avfallet inte fastnar.  
Regler för lokal avfallshantering fi nns i de kommunala renhållnings ordningarna.  
 
Grovavfall ska kunna tas om hand separat.  
Sopnedkast och rörtransportsanordningar ska k unna spärras från tillhörande uppsamlingsutrymmen . 
Utrymmen eller anordningar för hantering av avfall får inte placeras  
– så att avfall måste transporteras genom utrymmen där personer vistas mer än tillfälligt eller där 
livsmedel förvaras, och  
– så att mat avfall måste transporteras genom kommunikationsut rymmen i direkt anslutning till 
utrymmen där personer vistas mer än tillfälligt eller där livsmedel förvaras.  
3:423  Avfallshantering i bostadslägenheten  
I bostadslägenheter ska det finnas plats för källsorte ring av avfall.  
3:5 Krav på tillgänglighet, bosta dsutformning, rumshöjd och driftutrymmen vid ändring av 
byggnader  
3:51 Tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse - eller orienteringsförmåga.  
Vid tillämpningen av avsnitt 3:51 gäller mo tsvarande uppdelning i utformningskrav och teknis ka 
egenskapskrav som anges i avsnitt 3:111. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Av 8 kap. 7 § PBL följer att avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer 
med nedsatt rörelse - eller orienteringsf örmåga får alltid göras om ändringen innebär att bostäder på 
högst 35 m2 inreds på en vind. (BFS  2014:3).  
3:511  Tillgänglighet och användbarhet i byggnader  
Byggnader ska vid ändring uppfylla de krav på tillgänglighet och användbarhet som anges i avsnitt 
3:1. Kraven får tillgodoses på annat sätt än vad so m anges där om motsvarande nivå på tillgänglighet 
och användbarhet ändå uppnås.  
Avsteg från nivån får dock göras om det finns synnerliga skäl med hänsyn till ändringens 
omfattning och byggnadens förutsättnin gar. Regler om detta finns i detta avsnitt och i avsnitt 1:22.  
Regler om krav på hissar vid ändringar finns i avsnitt 3:513.  
Allmänt råd  
Att ett av kraven enligt avsnitt 3:1 inte kan uppfyllas fullt ut kan inte tas som intäkt för att göra 
avkall på övriga  krav i avsnitt 3:1.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
34 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 I entréer till flerbostadshu s, arbetslokaler och lokaler dit allmänheten har tillträde som har 
nivåskillnader innanför huvudentrédörren bör en ramp, hiss eller annan lyftanordning installeras. 
En förutsättning är att det finns tillräck ligt utrymme och att installationen utförs så att  byggnadens 
kulturvärden kan behållas.  
Nivåskillnader mellan hygienrum och utrymmet utanför dörren bör utjämnas. Tillgängligheten 
till hygienrum får inte försämras t.ex. genom att golvet höjs, om det inte fi nns synnerliga skäl. Ett 
exempel på synnerligt skäl är om det krävs för att få lutning mot golvbrunn.  
Viktiga målpunkter i byggnader liksom gångytor, trappor och ramper samt manöverdon bör 
vara lätta att upptäcka och hitta fram till för personer med nedsat t orienteringsförmåga. Detta kan 
t.ex. handla om att kontrastmarkera.  
Dörrar som ska vara tillgängliga och användbara, och som inte uppfyller kraven i avsnitt 3:143, 
bör breddas om det inte finns synnerliga skäl för avsteg.  
Om en publik lokal har en eller flera toaletter för allmänheten bör minst en toalett vara 
tillgänglig och användbar.  
Kraven på ljudmiljö enligt 3:1451 bör uppfyllas om det inte finns synnerliga skäl för avsteg. 
Om kraven inte går att uppfylla i hela lokalen, exempelvis på grund av att de t inte finns plats för 
tillräcklig a bsorptionsmängd, bör de åtminstone uppfyllas i delar av lokalen.  
Samlingslokaler och receptioner bör utrustas med teleslinga, IR -system eller någon annan 
teknisk lösning så att de blir tillgängliga och användbara för per soner med nedsatt hörsel.  
Hygienrum i bostäder bör göras så tillgängliga och användbara som möjligt. Är det inte möjligt 
att flytta väggarna bör man i alla fall placera toalettstol, tvättställ, dusch och badkar i förhållande 
till varandra enligt bilaga A i  SS 91 42 21 (normalnivån).  
Avfallsu trymmen bör vara tillgängliga och användbara.  
Synnerliga skäl för avsteg kan t.ex. vara att  
– åtgärden skulle medföra en förvanskning av en särskilt värdefull byggnad enligt 8 kap. 13 § 
PBL,  
– golvet behöver höjas lokal t i ett hygienutrymme för att säkers tälla fall mot golvbrunn, och  
– det i bostäder exempelvis inte finns utrymme att bredda dörrar.  
Ytterligare regler om tillgänglighet och användbarhet finns i Boverkets föreskrifter och 
allmänna råd (2011:13) om avhjälpa nde av enkelt avhjälpta hinder, till  och i lokaler dit 
allmänheten har tillträde och på allmänna platser, HIN. (BFS  2016:6).  
3:5111  Tillgänglighet och användbarhet vid tillbyggnad av en - och tvåbostadshus  
En tillbyggnad får inte innebära att bostaden, i d ess utformning före tillbyggnaden, f örsämras med 
avseende på tillgänglighet och användbarhet.  
Vid tillbyggnad i markplanet ska man, för den tillbyggda delen, eftersträva samma nivå på 
tillgänglighet och användbarhet som gäller för uppförande av nya byggnad er. Finns det skäl att medge 
avsteg från det kravet ska ändringen var projekterad och utförd på ett sådant sätt att den tillbyggda 
delen utan svårighet kan göras tillgänglig inifrån bostaden i efterhand, om det inte finns synnerliga 
skäl. (BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
Skäl för att medge avsteg f rån kraven på att tillbyggnaden ska vara tillgänglig och användbar kan 
vara om det med hänsyn till byggnadens kulturvärden, boendekvaliteter eller stads - och 
landskapsbilden är olämpligt att lägga tillbyggnaden på samma nivå som huvudbyggnaden. Ett 
annat s käl för att medge avsteg kan vara om det skulle medföra oskäligt höga merkostnader att 
lägga tillbyggnaden på samma nivå som huvudbyggnaden. Kravet på att den tillbyggda delen ska 
kunna göras tillgänglig i efterhand är u ppfyllt om det finns plats och övrig a förutsättningar för att 
installera ramp, hiss eller annan lyftanordning.  (BFS 2016:6).  
3:512  Tillgängliga och användbara entréer till byggnader  
Nivåskillnader till huvudentréer ska överbryggas om det inte finns synnerl iga skäl för avsteg.  
För småhus är k ravet på tillgänglighet och användbarhet dock tillgodosett, om det i efterhand med 
enkla åtgärder går att ordna en ramp till entrén inom tomten. (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  35 (152) 
 Allmänt råd  
Nivåskillnader vid huvudentréer kan t.ex. överb ryggas med markuppbyggnad, ramper, hi ssar eller 
andra lyftanordningar.  
Synnerliga skäl för avsteg kan t.ex. vara att  
– markförhållandena inte medger det, exempelvis på grund av att tomten inte rymmer en ramp, 
hiss eller annan lyftanordning,  
– åtgärden skul le medföra en förvanskning av en särskilt värdefull byggnad enligt 8 kap. 13 § 
PBL,  
– tillgängligheten och användbarheten trots åtgärden ändå inte förbättras exempelvis om det 
omedelbart innanför entrén finns en nivåskillnad som inte går att överbrygga,  
– en byggnad redan har en likvärdig tillgänglig och användbar entré, och  
– åtgärden skulle försämra framkomligheten i övrigt exempelvis om en ramp till en entré 
skulle försvåra tillgängligheten och användbarheten på en trottoar. (BFS  2011:26).  
3:513  Tillgän glig och användbar hiss eller annan lyftanordning  
Vid omfattande ändringar av flerbostadshus med fler än två våningar, arbetslokaler och publika lokaler 
ska en tillgänglig och användbar hiss eller annan lyftanordning installeras, om sådan sakn as. Med 
vånin g jämställs vind där det finns en bostad eller huvuddelen av en bostad. Avsteg från denna 
föreskrift får göras endast om det finns synnerliga skäl för detta. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Omfattande ändringar av flerbostadshus kan vara större ing repp i trapph us, större förändringar av 
planlösningar eller omfattande ingrepp i byggnadens stomme.  
Ett sätt att tillgodose kravet på hiss kan vara att installera en hiss i en tillbyggnad i anslutning 
till trapphuset.  
När en vind inreds till nya bostadsläg enheter, i fl erbostadshus med fler än två våningar, bör hiss 
eller annan lyftanordning installeras om sådan saknas. Finns det en hiss får man bedöma i varje 
enskilt fall, om hissen behöver dras upp till de nya bostadslägenheterna.  
Synnerliga skäl för avste g kan t.ex. v ara att  
– åtgärden medför att en särskilt värdefull byggnad enligt 8 kap. 13 § PBL förvanskas,  
– det inte går att åstadkomma tillräckligt utrymme för såväl hiss som säker utrymning via 
trappa samt plats för bårtransport i trappan om hissen int e rymmer en s jukbår,  
– en hissinstallation i sig skulle medföra omfattande ingrepp i byggnadens stomme, utöver de 
ingrepp som behövs för själva hissinstallationen, och  
– väsentliga boendekvaliteter skulle gå förlorade, exempel på väsentliga boendekvalitet er finns 
i avsnitt 1:2231.  
Krav på utformningen av tillgängliga och användbara hissar och andra lyftanordningar finns i 
avsnitt 3:144 och i 2 kap. i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:12) om hissar och vissa 
andra motordrivna anordningar, H . (BF S 2011:26).  
3:514 Tillgänglighet och användbarhet på tomter  
Allmänt råd  
Av 8 kap. 11 § PBL följer att vid sådana ändringar av en byggnad som är bygglovpliktiga eller 
anmälningspliktiga ska tomten anordnas så att den uppfyller kraven i 9 § i den utsträcknin g som är 
skäligt med hänsyn till kostnaderna för arbetet och tomtens särskilda egenskaper.  
För att tomten ska bli mer användbar bör  
– nivåskillnader vid övergången mellan olika typer av gångytor och platser, som t.ex. vid 
övergångsställen, utjämnas till 0 -nivå med en 0 ,9–1,0 meter bred yta som lutar högst 1:12,  
– markbeläggningar på gångytor normalt vara fasta, jämna och halkfria,  
– parkeringsplatser, angöringsplatser för bilar, friytor, gångytor, trappor och ramper ha 
markeringar och kontraster mot omgivni ngen, och  
– i övrigt den kravnivå på tomter som anges i avsnitt 3:12 eftersträvas. (BFS  2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
36 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 3:52 Bostadsutformning  
Vid tillämpningen av avsnitt 3:52 gäller motsvarande uppdelning i utformningskrav och tekniska 
egenskapskrav som anges i avsnitt 3:211.  
Bostäder ska  dimensioneras, disponeras, inredas och utrustas med hänsyn till sin långsiktiga 
användning. Den kravnivå som anges i avsnitt 3:2 ska eftersträvas. Regler om ändring av byggnader 
finns också i avsnitt 1:22. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
När hela eller delar av byggnader får en ny funktion bör normalt sett högre krav kunna uppfyllas 
jämfört med när man behåller befintlig funktion.  
Kraven i avsnitt 3:2 bör tillämpas när t.ex. vindar, kontor, skolor eller vårdanläggningar ändras 
till bostäder.  Detsamma gäller nä r bostäder enligt avsnitt 3:225 –3:228 eller andra specialbostäder 
byggs om till ordinarie bostäder.  
Trots andra stycket i det allmänna rådet kan det finnas skäl att göra avkall på kraven i avsnitt 
3:2 när större byggnader med stort djup  eller bärande mell anväggar byggs om till studentbostäder 
eller bostäder avsedda för en person med gemensamma utrymmen enligt avsnitt 3:227. Detsamma 
gäller om ändring sker för att en kulturhistoriskt värdefull byggnad ska kunna få en ny funktion.  
Planlös ningar och inrednin g i befintliga ordinarie bostäder bör inte ändras enbart för att de inte 
fullt ut tillgodoser alla krav som ställs vid uppförande av nya bostäder, om det inte gäller 
tillgänglighet och användbarhet i hygienrum, se avsnitt 3:511 nionde st ycket i det allmänn a rådet. 
(BFS  2016:6).  
3:53 Rumshöjd  
Rumshöjden i byggnader ska vara tillräcklig för att undvika olägenheter för människors hälsa. Regler 
om ändring av byggnader finns också i avsnitt 1:22. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Rumshöjden i befintl iga bostadslägenhet er kan vanligtvis accepteras även om den är lägre än de 
rumshöjder som anges i avsnitt 3:3, och bör behållas om den är högre.  
När t.ex. vindar, kontor, skolor och vårdanläggningar ändras till bostadslägenheter bör 
rumshöjderna i avsnitt 3:3 tillämpas.  
Regl er om fri höjd finns i avsnitt 8:34.  
Regler om rumshöjd i arbetslokaler ges också ut av Arbetsmiljöverket. (BFS  2011:26).  
3:54 Avfallsutrymmen och avfallsanordningar  
I eller i anslutning till en byggnad ska det finnas utrymmen eller anor dning för hantering  av avfall som 
kan nyttjas av alla brukare av byggnaden. Motsvarande kravnivå som anges i avsnitt 3:422 –3:423 ska 
eftersträvas. Regler om ändring av byggnader finns också i avsnitt 1:22. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Hushållsavfall som av h ygieniska skäl beh över lämnas ofta, som t.ex. mat avfall, bör kunna lämnas 
så nära bostaden som möjligt. Avståndet mellan byggnadens entréer och utrymmen eller 
anordningar för avfall bör inte överstiga 50 meter för flerbostadshus.  
Krav på tillgänglighet oc h användbarhet finn s i avsnitt 3:51.  
Regler för lokal avfallshantering fi nns i de kommunala renhållnings ordningarna.  
Regler om utformning av driftutrymmen ges också ut av Arbetsmiljöverket.  
Regler om manuell hantering och belastningsergonomi ges ut av Ar betsmiljöverket. 
(BFS 2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  37 (152) 
 4 har upphävts genom (BFS 2013:14).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
38 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5 Brandskydd  
Detta avsnitt innehåller föreskrifter och allmänna råd till 8 kap. 9 §, PBL och 3  kap. 8 §, PBF. 
Avsnittet innehåller även allmänna råd till 10 kap. 6 § PBL. Avsnitt 5:8 innehåller också föres krifter 
och allmänna råd till 8 kap. 7 § PBL. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Regler om analytisk dimensionering finns i Boverkets allmänna råd (2011:27) om analytisk 
dimensionering av byggnaders brandskydd, BBRAD.  
Regler om byggnaders bärförmåga vid brand fin ns i avdelning C, kap. 1.1.2 i Boverkets 
föreskrifter och allm änna råd (2011:10) om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder 
(eurokoder), EKS.  
Regler om brandbelastning finns i Boverkets allmänna råd (2013:11) om brandbelastning , 
BBRBE. (BFS  2011: 26). 
5:1 Allmänna förutsättningar  
Byggnader ska utformas med s ådant brandskydd att brandsäkerheten blir tillfredsställande. 
Utformningen av brandskyddet ska förutsätta att brand kan uppkomma.  
Brandskyddet ska utformas med betryggande robusthet så att hela  eller stora delar av skyddet inte 
slås ut av enskilda händels er eller påfrestningar. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Exempel på händelser och påfrestningar som avses i föreskriftens andra stycke är 
funktionsstörningar som kan påverka flera skyddssystem eller f el på enskilda skyddssystem som 
har stor betydelse för brandsk yddet. (BFS  2011:26).  
5:11 Dimensionering  
Byggnaders brandskydd ska projekteras, utformas och verifieras genom förenklad eller analytisk 
dimensionering. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Allmänna råd o m verifiering finns i avsnitt 2:32. (BFS  2011:26).  
5:111  Fören klad dimensionering  
Förenklad dimensionering innebär att byggherren uppfyller föreskrifterna genom de lösningar och 
metoder som anges i de allmänna råden i avsnitt 5:2 –5:7. (BFS  2011:26).  
Allmän t råd  
I kontrollplanen bör det ingå en kontroll av att endast metoder och lösningar enligt förenklad 
dimensionering tillämpas. (BFS 2011:26).  
 
Förenklad dimensionering får inte tillämpas om ett automatiskt släcksystem används för att uppfylla 
kraven  
a) i fler än två föreskrifter, eller  
b) i fler än en föreskrift, dä r det finns krav på automatiskt släcksystem.  
De föreskrifter som avses är avsnitt 5:331, 5:336, 5:527, 5:531, 5:5332, 5:534, 5:536, 5:542, 5:548, 
5:551, 5:561 och 5:732 samt i avdelning C, kap.  1.1.2, 6 § i Boverkets föreskrifter och allmänna råd 
(2011:10) om tillämpning av europeiska konstruktionsst andarder (eurokoder), EKS. (BFS  2014:3).  
5:112  Analytisk dimensionering  
Analytisk dimensionering innebär att byggherren uppfyller en eller flera av föreskrifterna i detta 
avsnitt på annat sätt än genom förenklad dimensionering.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  39 (152) 
 Verifieringen av byggnaden s brandskydd ska utföras genom  
– kvalitativ bedömning,  
– scenarioanalys,  
– kvantitativ riskanalys,  
eller motsvarande metoder. Metoderna får också kombineras.  
Verifieringsmetoden ska väljas för det specifika objektet med hänsyn till hur komplext 
brandsky ddet är.  
Kvalitativ bedömning får användas som verifieringsmetod om avvikelserna från förenklad 
dimensionering är begränsade. Detsamma gäller om utf ormningens effekt på brandsäkerheten är väl 
känd och om utformningen med god marginal uppfyller föreskrifter na. 
Brandskydd i byggnader i byggnadsklass Br0 ska verifieras med analytisk dimensionering. 
(BFS  2011:26) . 
Allmänt råd  
Verifiering bör genomföras på  det sätt som framgår av Boverkets allmänna råd (2011:27) om 
analytisk dimensionering av byggnaders brandsky dd, BBRAD. (BFS  2011:26).  
5:12 Dokumentation  
En brandskyddsdokumentation ska upprättas. Av denna ska framgå vilka förutsättningarna för det 
byggnads tekniska brandskyddet är och hur den uppförda byggnadens brandskydd är utformat samt 
verifiering av att bran dskyddet uppfyller kraven i detta avsnitt och i avdelning C i Boverkets 
föreskrifter och allmänna råd (2011:10) om tillämpning av europeiska konstru ktionsstandarder 
(eurokoder), EKS.  
Kravet på brandskyddsdokumentation gäller inte för komplementbyggnader s om är högst 15 m2. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Dokumentationen bör redovisa byggnadens och dess komponenters utformning avseende 
brandskyddet enligt avsnitt 5, bärförmåga vid brand enligt avdelning C i Boverkets föreskrifter och 
allmänna råd (2011:10) om ti llämpning av europeiska konstruktionsstandarder (eurokoder), EKS, 
samt plan för drift - och skötsel enligt avsnitt 2:5.  
Om brandskyddet har anpassat s med hänsyn till räddningstjänstens förmåga enligt 5:13 bör 
detta redovisas.  
Dokumentationen bör också bes kriva sådana förutsättningar som kan innebära begränsningar 
för hur byggnaden används. Sådana förutsättningar är exempelvis vilket antal personer so m 
lokalerna är dimensionerade för och vilken brandbelastning som brandskyddet är dimensionerat 
för. Det som avses i detta avsnitt gällande brandbelastning förtydligas i Boverkets allmänna råd 
(2013:11) om brandbelastning, BBRBE.  
Regler om systematiskt bran dskyddsarbete ges ut av Myndigheten för samhällsskydd och 
beredskap. (BFS  2013:14).  
5:13 Betydelse av räddni ngstjänstens insats  
Om räddningstjänsten har tillräckligt snabb insatstid och tillräcklig förmåga får utrymning genom 
fönster med hjälp av räddnings tjänst enligt 5:323 tillämpas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Med insatstid avses tiden från det att larm inkommit till räddningstjänsten och till dess att 
räddningsarbetet har påbörjats.  
Bedömningen av räddningstjänstens insatstid och insatsförmåga kan basera s på de kommunala 
handlingsprogram som upprättas enligt 3 kap. 8 § lagen (2003:778) om skydd mot olyck or, LSO. 
(BFS  2011:26).  
5:14 har upphävts genom (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
40 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:2 Brandtekniska klasser och övriga förutsättningar  
5:21 Verksamhetsklasser  
Utrymmen i by ggnader ska, utifrån avsedd verksamhet, delas in i verksamhetsklasser (Vk). 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Indelningen beror på  
– vilken utsträckning personerna har kännedom om byggnaden och dess 
utrymningsmöjligheter,  
– om personerna till största delen kan utrymma på egen hand,  
– om personerna kan förväntas vara vakna, samt  
– om förhöjd risk för uppkomst a v brand förekommer eller där en brand kan få ett mycket 
snabbt och omfattande förlopp.  
Samma byggnad kan delas in i flera verksamhetsklasser. (BFS  2011:26 ). 
5:211  Verksamhetsklass 1 – Industri, kontor m.m.  
Verksamhetsklassen omfattar utrymmen där det vista s personer som kan förväntas ha god 
lokalkännedom, som har förutsättningar att själva sätta sig i säkerhet och som kan förväntas vara 
vakna. (BFS  2011:26) . 
Allmänt råd  
Exempel på lokaler som omfattas av föreskriften är industribyggnader, lager och kontor.  
(BFS  2011:26).  
5:212  Verksamhetsklass 2 – Samlingslokaler m.m.  
Verksamhetsklassen omfattar samlingslokaler och andra lokaler där det vistas personer som i nte kan 
förväntas ha god lokalkännedom, som har förutsättningar att själva sätta sig i säkerhet och so m kan 
förväntas vara vakna. Med en samlingslokal avses varje lokal eller varje grupp av lokaler inom en 
brandcell som är avsedd för ett större antal perso ner. 
Utrymmen ska delas in i verksamhetsklasserna 2A, 2B eller 2C.  
Verksamhetsklass 2A avser en lokal  för högst 150 personer.  
Verksamhetsklass 2B avser en samlingslokal för fler än 150 personer.  
Verksamhetsklass 2C avser en samlingslokal som är avsedd fö r fler än 150  personer och där alkohol 
serveras i mer än begränsad omfattning. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Exempel på lokaler som kan tillhöra verksamhetsklass 2A eller 2B är skolor, butiker, 
vårdce ntraler, konferensanläggningar, hörsalar, biografer, aulor,  restauranger, reseterminaler, 
sporthallar, varuhus, detaljhandelsanläggningar samt lokaler för teater, konserter, dans, studier och 
fritidsaktiviteter. Exempel på samlingslokaler som kan tillhöra verksamhetsklass 2C är diskotek, 
större pubar och nattklubb ar. (BFS  2011:26).  
5:213  Verksamhetsklass 3 – Bostäder  
Verksamhetsklassen omfattar bostäder där det vistas personer som kan förväntas ha god 
lokalkännedom, som har förutsättningar att själva sätta sig i säkerhet och som inte kan förväntas vara 
vakna.  
Verk samhetsklass 3A omfattar boenden som avses i första stycket och inte omfattas av 
verksamhetsklass 3B. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Exempel på utrymmen som ingår i verksamhetsklass 3A är vanliga bostad slägenheter såsom 
bostäder i flerbostadshus och småhus, try gghetsboende, seniorboende, familjedaghem, 
fritidsbostäder och liknande. (BFS  2014:3) . 
 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  41 (152) 
 Verksamhetsklass 3B omfattar gemensamhetsboenden. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Exempel på gemensamhetsboenden är  hem för vård och boende (HVB), hem för ensamkommande 
flykt ingbarn och liknande. Verksamhetsklass 3B kan även tillämpas för exempelvis bostäder 
avsedda för en person med gemensamma utrymmen som avses i avsnitt 3:227. (BFS  2016:6) . 
5:214  Verksamhetsklass 4 – Hotell m.m.  
Verksamhetsklassen omfattar utrymmen där det vistas personer som inte kan förväntas ha god 
lokalkännedom, som har förutsättningar att själva sätta sig i säkerhet och som inte kan förväntas vara 
vakna. (BFS  2011:26) . 
Allmänt råd  
Verksamheter s om omfattas av föreskriften är hotell, vandrarhem, bed and breakfast, och andra 
typer av tillfälligt boende.  
Regler om brandskydd i hotell, pensionat, vandrarhem och liknande anläggningar ges även ut 
av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (BFS  2014 :3). 
5:215  Verksamhetsklass 5 – Vårdmiljöer m.m.  
Verksamhet sklassen omfattar utrymmen där det vistas personer som har begränsade, eller inga, 
förutsättningar att själva sätta sig i säkerhet.  
Utrymmen ska delas in i verksamhetsklasserna 5A, 5B, 5C eller 5D .  
Verksamhetsklass 5A omfattar utrymmen avsedd för verksam het som bedrivs under dagtid och som 
uppfyller föreskriftens första stycke. Verksamhetsklassen omfattar även liknande verksamhet som 
bedrivs nattetid. (BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
Exempel på sådana ut rymmen som ingår i verksamhetsklass 5A är förskola eller da gverksamhet 
enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL. Exempel på liknande verksamhet är förskola som bedrivs 
nattetid. (BFS  2016:6).  
 
Verksamhetsklass 5B omfattar behovsprövade särskilda boenden fö r personer  
– med fysisk eller psykisk sjukdom,  
– med funkt ionsnedsättning,  
– med utvecklingsstörning,  
– med demens eller  
– som på annat sätt har en nedsatt förmåga att själva sätta sig i säkerhet. (BFS  2011:26) . 
Allmänt råd  
Behovsprövning kan ske mot lagstiftning såsom socialtjänstlagen (2001:453), SoL, eller la gen 
(1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, L SS. Verksamhetsklass 5B omfattas 
även av öppna avdelningar med behovsprövning enligt lagen om vård av missbrukare i vissa fall 
(1988:870), LVM, lagen om vård av unga (1990:52), LVU, eller la gen om verkställighet av sluten 
ungdomsvård (1998:603), LSU. (BFS  2011:26) . 
 
Verksamhetsklass 5C omfattar lokaler för hälso - och sjukvård. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Exempel på lokaler som avses i föreskriften är sjukhus. (BFS  2011:26) .  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
42 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Verksamhetsklass 5D omfattar lokaler avsedda för personer som hålls inlåsta. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Exempel på lokaler som omfattas av föreskriften är häkten, fängelser, anstalter, arrestlokaler eller 
verksamheter där personer kan vara frihetsberövade enligt smittskydd slagen (2004:168), lagen 
(1991:1129) om rättspsykiatrisk vård elle r lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. 
Verksamhetsklass 5D omfattas även av slutna avdelningar med behovsprövning enligt lagen om 
vård av missbrukare i vissa fall (1988:870), LVM, la gen om vård av unga (1990:52), LVU, eller 
lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård (1998:603), LSU. (BFS  2011:26).  
5:216  Verksamhetsklass 6  
Verksamhetsklass 6 omfattar lokaler med förhöjd sannolikhet för uppkomst av brand eller där en 
brand kan få ett  mycket snabbt och omfattande förlopp. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Lokaler som omfattas av föreskriften är främst sådana där lättantändligt material tillverkas och 
bearbetas i mer än ringa omfattning eller där lättantändligt damm kan anhopas. Exempel på såd ana 
lokaler är kvarnar, pappersindustri, textilindustri, produktio nsbyggnader inom jordbruk och 
utrymmen för yrkesmässig bearbetning av trä.  
Regler om hantering av brandfarliga och explosiva varor ges ut av Myndigheten för 
samhällsskydd och beredskap. (BFS 2011:26).  
5:22 Byggnadsklasser  
Byggnader ska delas in i byggnads klasser, Br, utifrån skyddsbehovet.  
– Byggnader med mycket stort skyddsbehov ska utformas i byggnadsklass Br0.  
– Byggnader med stort skyddsbehov ska utformas i byggnadsklass Br1.  
– Byggnade r med måttligt skyddsbehov ska utformas i byggnadsklass Br2.  
– Byggnader med litet skyddsbehov ska utformas i byggnadsklass Br3.  
Vid bedömningen av skyddsbehovet ska hänsyn tas till troliga brandförlopp, potentiella 
konsekvenser vid en brand och byggnadens  komplexitet. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Klassindelningen bör b eakta faktorer som är relaterade till utrymning och konsekvensen av att 
byggnaden störtar samman.  
Byggnader med fler än 16 våningsplan , större byggnader med verksamhetsklass 5C, byggnader 
med v erksamhetsklass 5D och byggnader med vissa typer av samlingslok aler bör utformas i 
byggnadsklass Br0.  
Med vissa typer av samlingslokaler avses:  
– Samlingslokaler i verksamhetsklass 2B som inte ligger i bottenvåningen och som är avsedda 
för fler än 1  000 pe rsoner.  
– Samlingslokaler i verksamhetsklass 2C som ligger i bo ttenvåningen, och som är avsedda för 
fler än 600 personer.  
– Samlingslokaler i verksamhetsklass 2C som inte ligger i bottenvåningen och som är avsedda 
för fler än 300 personer.  
Byggnader med tr e eller fler våningsplan  bör utformas i byggnadsklass Br1. Småh us med högst 
tre våningsplan  kan dock utformas i lägst byggnadsklass Br2.  
Följande byggnader med två våningsplan  bör utformas i byggnadsklass Br1:  
– Byggnader avsedda för verksamhetsklasserna 4, 5A, 5B eller 5C.  
– Byggnader med samlingslokaler i verksamhe tsklasserna 2B eller 2C på andra våningsplanet . 
Följande byggnader med två våningsplan  bör utformas i lägst byggnadsklass Br2:  
– Byggnader avsedda för fler än två bostadslägenheter och där bost ads- eller arbetsrum finns i 
vindsplanet.  
– Byggnader med samli ngslokaler i verksamhetsklasserna 2B eller 2C i bottenvåningen.  
– Byggnader som har en byggnadsarea större än 200 m2 och som inte delas in i brandsektioner 
av högst denna storlek genom brandväg gar i brandteknisk klass enligt avsnitt 5:562.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  43 (152) 
 Byggnader med ett våningsplan  bör utformas i lägst byggnadsklass Br2 om de inrymmer:  
– samlingslokaler i verksamhetsklasserna 2B eller 2C i eller under bottenvåningen,  
– bostäder och lokaler i verksamhetskla sserna 5B eller 5C.  
Övriga byggnader kan utformas i byggnadskla ss Br3.  
Vid klassificering av byggnad bör entresolplan inom en byggnad räknas som ett eget 
våningsplan  om arean för entresolplanet utgör mer än 50 % av golvarea på underliggande plan. 
Arean bör  dock inte överstiga 100 m2 för byggnader i byggnadsklass Br1 o ch Br2 eller 200 m2 för 
byggnader i byggnadsklass Br3. För lager eller industrier i verksamhetsklass 1 i byggnader i 
byggnadsklass Br3 kan dock en area på högst 500 m2 accepteras. (BFS  2011:26) . 
5:221  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:222  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:23 Byggnadsdelar, klasser och definitioner  
5:231  Klassbeteckningar  
Byggnadsdelar delas in beroende på funktion i följande klasser  
– R bärförmåga,  
– RE bärförmåga och inte gritet (täthet),  
– REI bärförmåga, integritet och iso lering,  
– E integritet,  
– EI integritet och isolering,  
– EI1 eller EI 2 integritet och isolering för brandavskiljande fönster (som endast kan öppnas med 
verktyg, nyckel eller liknande) eller för branddörr ar, 
– EW integritet och begränsad strålning.  
Beteckni ngarna åtföljs av ett tidskrav: 15, 30, 45, 60, 90, 120, 180, 240 eller 360 minuter. Klasserna 
kan kombineras med tilläggsbeteckningarna  
– M mekanisk påverkan,  
– Sa eller S 200 brandgastäthet för dörrar,  
– C dörrar med dörrstängare i någon av klasserna C1 –C5.  
(BFS 2018:4).  
Allmänt råd  
Betydelsen av brandklasser framgår i SS -EN 13501 del 1 –6. 
Exempel på klassbeteckningar: R 120, RE 60, REI 30, EI 1 30, EI 2 15/EW  30, EI 30, EI 60 -C, 
E 15 och REI 60 -M. 
Regler  om byggprodukter med bedömda egenskaper framgår i av snitt 1:4. (BFS  2014:3).  
 
Därutöver används följande klassbeteckningar för material, beklädnader och ytskikt där 
beteckningar med index L avser material för rör  
– A1, A2, B, C, D, E  
– A1 L, A2 L, BL, CL, DL, EL  
Brandteknisk klass A1 är det högsta kravet och kan inte kombineras med någon tilläggsklass. 
Klasserna A2, B, C, D kombineras alltid med någon av följande tilläggsklasser:  
– s1 byggnadsdelen får avge mycket begränsad mängd med brandgaser.  
– s2 byggn adsdelen får avge begränsad mängd med brandg aser. 
– s3 inget krav på begränsad produktion av brandgaser.  
– d0 brinnande droppar eller partiklar får inte avges från byggnadsdelen.  
– d1 brinnande droppar eller partiklar får avges i begränsad mängd.  
– d2 inge t krav på begränsning av brinnande droppar o ch partiklar.  
Brandteknisk klass E är den lägsta klassen och kombineras med tilläggsklassen d2 om inget 
droppkrav uppfylls. (BFS  2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
44 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Allmänt råd  
Exempel på klassbeteckningar: A1, A2 -s1,d0, B -s1,d0, D -s2,d0,  DL-s3,d0. (BFS  2011:26).  
 
– Golvbeläggning A1 fl, A2 fl, Bfl, Cfl, D fl, Efl. 
Klassen A1 fl är det högsta kravet och kan inte kombineras med någon tilläggsklass. Klasserna A2 fl, 
Bfl, Cfl, D fl kombineras alltid med någon av följande tilläggsklasser:  
– s1 golvm aterialet får avge en begräns ad mängd med brandgaser.  
– s2 inget krav på begränsad produktion av brandgaser.  
Klassen E fl är den lägsta klassen och kombineras inte med någon tilläggsklass. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Exempel på klassbeteckningar: A1 fl, Cfl-s1, D fl-s1. (BFS  2011:26).  
 
– Kablar A ca, B1 ca, B2 ca, Cca, D ca, Eca. 
Klassen A ca är den högsta klassen och kan inte kombineras med någon tilläggsklass. Klasserna B1 ca, 
B2ca, Cca, D ca kombineras alltid med någon av följande tilläggsklasser:  
– s1 kabeln får a vge mycket begränsad mängd me d brandgaser.  
– s2 kabeln får avge begränsad mängd med brandgaser.  
– s3 inget krav på begränsad produktion av brandgaser.  
– d0 brinnande droppar eller partiklar får inte avges från kabeln.  
– d1 brinnande droppar eller partiklar  får avges i begränsad mängd.  
– d2 inget krav på begränsning av brinnande droppar och partiklar.  
Klasserna B1 ca, B2 ca, Cca, D ca kan även kombineras med någon av följande tilläggsklasser:  
– a1 kabeln får avge mycket begränsad mängd sura och frätande brandga ser 
– a2 kabe ln får avge begränsad mängd sura och frätande brandgaser  
– a3 inget krav på begränsning av sura och frätande brandgaser  
Klassen E ca är den lägsta klassen och kan inte kombineras med någon tilläggsklass. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Exempel på kla ssbeteckningar: A ca, Cca-s1,d1, D ca-s2,d2,a3, E ca. (BFS  2014:3).  
 
– Taktäckning klass B ROOF (t2). 
– Beklädnad brandteknisk klass K 210/B -s1,d0.  
– Motstånd mot sotbrand, klass G.  
Klassbeteckning och tillämpliga tilläggsklasser ska minst motsvara de krav som anges i denna 
författning för att uppfylla kraven och tillåtas i respektive tillämpning. (BFS  2013:14).  
5:2311 Dörrar  
Allmänt råd  
Dörrar med kra v på brandmotstånd i klass EI XX kan utformas i lägst klass EI 2 15/EW XX enligt 
SS-EN 13501 -2 och där XX står fö r den tid i minuter som brandmotståndet motsvarar.  
För dörrar i klass A2 -s1,d0 kan kravet på isolering, I, anses vara uppfyllt om 
temperatursteg ringen på den från branden vända sidan är högst 280  °C i genomsnitt och högst 
330 °C i enstaka punkter.  
För his sdörrar kan brandmotstånd upp till 120 minuter i klass E eller EI, verifieras med SS -EN 
81-58. (BFS  2011:26).  
5:232  Avskiljande konstruktion  
Med avskiljande konstruktion avses en konstruktion såsom bjälklag och väggar – inklusive 
genomföringar och liknande  samt anslutningar till angränsande byggnadsdelar – som motstår hela eller 
del av ett brandförlopp. Avskiljande konstruktion ska uppfylla releva nta krav på integritet och 
isolering.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  45 (152) 
 Kravet att brand - och brandgasspridning ska begränsas ska tillämpas med b eaktande av vilka 
brandförlopp som kan förväntas och byggnadens skyddsbehov. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Avskiljande konstruktion bör bestämmas och klassificeras med de klasser (E eller EI) som anges i 
avsnitt 5:231. (BFS 2011:26) . 
5:233  Brandbelastning  
Med brandbelastning avses energi per golvarea (MJ/m2) inom ett visst utrymme. Brandbelastning 
bestäms för d en totala mängd energi som kan förbrännas vid ett fullständigt brandförlopp i förhållande 
till golvarean för aktuellt utrymme.  
Det dimensionerade värde t på brandbelastningen ska vara det värde som inryms i 80  % av de 
observerade värdena i ett representati vt statistiskt material. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Brandbelastning bör bestämmas enligt Boverkets allmänna råd (2013:11) om brandbelastning, 
BBRBE. Utr ymmet bör motsvaras av en brandcell. (BFS  2013:14).  
5:234  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:24 Allmänn a byggnadstekniska begrepp  
5:241  Luftsluss och brandsluss  
Luftslussar förbinder utrymmen där särskilda krav ställs på skydd mot spridning av brand och 
brandgaser. Luftslussen ska vara så stor att den kan passeras med endast en dörr i taget öppen. Om 
luftsl ussen ingår i en brandcellsgräns ska den brandklassade dörren vara självstängande.  
Brandslussar förbinder utrymmen med särskilt höga krav på skydd mot spridning av brand och 
brandgaser. Brandslussen ska utformas som egen brandcell. Brandslussen ska vara s å stor att den kan 
passeras med endast en dörr i taget öppen. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Täthet på dörrar i brandcellsgräns i luft - och brandsluss bör u ppfylla brandteknisk klass S 200. 
Brandslussen bör avskiljas från angränsande utrymmen i lägst klass EI 60. Brandslussen bör ha 
dörrar i lägst klass EI 60 -S200C. (BFS 2018:4).  
5:242  Brandcell  
Med brandcell avses en avskild del av en byggnad inom vilken en b rand under hela eller delar av ett 
brandförlopp kan utvecklas utan att sprida sig till andra delar av by ggnaden eller andra byggnader. 
Brandcellen ska vara avskild från byggnaden i övrigt med omslutande väggar och bjälklag eller 
motsvarande, så att utrymni ng av byggnaden tryggas och så att personer i intilliggande brandceller 
eller byggnader skyddas under he la eller delar av ett brandförlopp. (BFS  2011:26).  
5:243  Brandsektion  
Med brandsektion avses en avskild del av en byggnad inom vilken en brand kan utvec klas utan att 
sprida sig till andra delar av byggnaden eller andra byggnader. Brandsektionen ska vara av skild från 
byggnaden i övrigt med brandväggar och bjälklag eller motsvarande så att brandspridningen inom och 
mellan byggnader begränsas. (BFS  2011:26).  
5:244  Brandvägg  
Brandväggar ska med tillräcklig tillförlitlighet kunna begränsa en brand utan insats fr ån 
räddningspersonal.  
Väggen ska tåla sannolik mekanisk påverkan vid brand och utformas så att den enkelt kan 
lokaliseras av räddningstjänsten.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
46 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Byggnads delar, installationer och anslutningar som placeras på, intill eller i en brandvägg ska 
utformas så att de inte kan försämra brandväggens funktion.  
Brandväggen mellan byggnader ska ha sådan stabilitet och bärförmåga att byggnader på endera 
sidan kan stört a samman utan att brandväggens egenskaper avsevärt försämras.  
Brandväggar får vara gemensamma i sammanb yggda byggnader. I sammanbyggda byggnader av 
olika byggnadsklasser ska brandväggen utformas i samma brandtekniska klass som gäller för 
byggnaden med den  högre byggnadstekniska klassen. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Brandvägg bör utföras i brandteknisk klass REI XX -M där XX följer av aktuella krav i avsnitt 5:5. 
Brandväggen kan exempelvis lokaliseras genom att anslutningen till yttertaket är tydligt markerad.  
(BFS  2011:26).  
5:245  Trapphus Tr1  
Trapphus Tr1 ska utformas  med avskiljande konstruktion så att brand - och brandgasspridning till 
trapphuset begränsas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Avskiljande konstruktion bör utformas i lägst brandteknisk klass EI 60.  
Trapphuset bör endast ha förbindelse med andra utrymmen genom e n brandsluss som är öppen 
mot det fria. Hisschakt kan dock placeras i trapphuset som en del av samma brandcell som 
trapphuset. Varken trapphus, hisschakt eller brandsluss bör stå i förbindelse med  ett plan som är 
beläget under det plan som används för utry mning mot det fria.  
Dörrar mellan trapphuset och brandslussen bör utformas i lägst brandteknisk klass E 30 -S200C. 
Dörrar mellan bostad eller lokal och brandslussen bör utformas i lägst brandteknis k klass EI 60 -
S200C. Om brandslussen gränsar till förbindels e, korridor eller liknande utrymme i egen brandcell 
kan dörrar utformas i lägst brandteknisk klass EI 30 -S200C. (BFS 2018:4).  
5:246 Trapphus Tr2  
Trapphus Tr2 ska utformas med avskiljande konstrukt ion så att brand - och brandgasspridning till 
trapphuset begr änsas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Avskiljande konstruktion bör utformas i lägst brandteknisk klass EI 60.  
Dörrar till trapphus Tr2 bör utformas i lägst klass EI 60 -S200C. Om trapphuset betjänar en  
byggnad med högst åtta våningsplan, är EI 30 -S200C tillräck ligt. Trapphuset bör endast ha 
förbindelse genom ett utrymme i egen brandcell med bostäder i verksamhetsklass 3, kontor i 
verksamhetsklass 1 och därmed jämförliga utrymmen där personer vistas mer än tillfälligt. Andra 
utrymmen än bostäder i verksamhetsklas s 3, kontor i verksamhetsklass 1 och därmed jämförliga 
utrymmen där personer vistas mer än tillfälligt, bör endast stå i förbindelse med trapphuset genom 
en brandsluss. Sådana utrymmen bör ha till gång till ytterligare minst en tillträdesväg för 
räddningsin sats. 
Hisschakt kan placeras i trapphuset som del av samma brandcell.  
Trapphus Tr2 som utgör den enda utrymningsvägen bör inte stå i förbindelse med källarplan i 
enlighet med kraven i 5:722. Detta  gäller även för hisschakt som ingår i samma brandcell som 
trapphuset.  
Vindsutrymmen, där personer endast vistas tillfälligt, i kan stå i direkt förbindelse med trapphus 
Tr2 genom dörrar i lägst klass EI 60 -S200C. (BFS 2018:4).  
5:247  Utrymningsväg och säke r plats  
En utrymningsväg ska vara en utgång till en säker pl ats. En utrymningsväg får även vara ett utrymme i 
en byggnad som leder från en brandcell till en sådan utgång. (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  47 (152) 
 Allmänt råd  
Med säker plats avses plats i det fria där brand och bra ndgaser inte kan påverka utrymmande 
personer. Säker plats ka n exempelvis vara en gata i det fria eller terrass, gårdsplan eller liknande 
under förutsättning att man kan nå gata i det fria därifrån.  
En utrymningsväg kan omfatta dörrar och förbindelsevägar s åsom korridorer eller trappor inom 
egna brandceller, loftgån gar eller liknande utrymmen utomhus. (BFS  2011:26).  
5:248  Utrymningsplats  
Med utrymningsplats avses ett utrymme i angränsande brandcell som är placerad i anslutning till 
utrymningsväg där personer  med nedsatt rörelse - eller orienteringsförmåga kan avvakta fortsatt 
utrymning. Utrymningsplatsen får även vara en del av utrymningsvägen om utrymningsplatsen är 
placerad i anslutning till de utrymmen som betjänas av utrymningsvägen.  
Utrymningsplatsen ska kunna rymma personer med nedsatt rörelse - eller orienterings förmåga. 
Utrymningsplatsen ska vara användbar och tillgänglig för personerna som anges i avsnitt 3:1 samt vara 
åtkomlig utan nyckel eller motsvarande.  
Utrymningsplatsen ska vara belägen i samma pl an som det utrymme som den betjänar. Det ska 
finnas möjlighe t till tvåvägskommunikation från utrymningsplatsen. Kommunikationssystemet 
funktion ska kunna upprätthållas vid strömavbrott samt ha ett skydd mot strömavbrott till följd av 
brand. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Utformning av kommunikationssystemet bör minst uppfylla motsvarande krav för strömavbrott 
och felsignal som automatiskt brandlarm enligt avsnitt 5:2511. Utrustning för att kommunikation 
från utrymningsplatsen bör vara placerad med centrum 0,8 m eter från go lvet.  
Kommunikationen till utrymningsplatsen bör ske i anslutning till larmsystemets 
centralutrustning, brandförsvarstablå eller motsvarande.  
Dörrar till utrymningsplatser bör förses med dörrstängare. (BFS  2011:26).  
5:249  Avskilt pannrum  
Med a vskilt pannr um avses sådana pannrum som är särskilt utformade med skydd mot utveckling och 
spridning av brand och brandgas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Avskilda pannrum och bränsleförråd i direkt anslutning till ett avskilt pannrum bör utformas som 
egen bra ndcell. (BFS  2011:26).  
5:25 Brandtekniska installationer  
5:251  Larmsystem  
5:2511  Automatiskt brandlarm  
Automatiskt brandlarm ska installeras när detta är en förutsättning för brandskyddets utformning. 
Systemet ska utformas med sådana egenskaper att det, me d hög tillfö rlitlighet, har förmåga att 
detektera brand och att ge signal till de funktioner som är beroende av larmet. Systemet ska utformas 
med tillräcklig täckningsgrad och ska aktivera tillräckligt snabbt för att säkerställa avsedd funktion. 
Systemet s ka utformas så att korrosion, termisk påverkan eller andra faktorer i byggnadens miljö inte 
påverkar tillförlitligheten.  
Anläggningens funktion ska kunna upprätthållas vid strömavbrott och ska förses med skydd mot 
strömavbrott på grund av brand i de utrym men som inte  täcks av det automatiska brandlarmet.  
Om det automatiska brandlarmet är en förutsättning för brandskyddet i hela eller delar av en 
byggnad ska detektionssystemet täcka dessa områden. (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
48 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Allmänt råd  
Tillförlitligheten och förmågan  hos automat iskt brandlarm kan i tillämpliga delar verifieras enligt 
avsnitt 6 -7 och 15 -16 i Brandskyddsföreningens skrift Regler för brandlarm , SBF 110:8 . 
Komponenterna i ett automatiskt brandlarm kan verifieras i en lighet med standardserien SS -EN 54 
med egenskaper anpassade efter avsedd användning. Komponenter i brandlarm enligt SS -EN 54-
21 bör utformas som typ 1.  
Exempel på sådana egenskaper som avses i föreskriften är möjligheten att upptäcka olika typer 
av bränder, detektionssystemets utformning, dete ktorers placering beroende på täckningsyta, samt 
hur detektionssystemet aktiveras. Exempel på funktioner som kan vara beroende av larmet är 
dörrstängare, spjäll eller fläktar i luftbehandlingsinstallationer, utrymningslarm och 
brandgasventilation.  
Detekter ing bör, där så är möjligt, ske med hjälp av rökdetektorer.  
Det automatiska brandlarmet bör automatiskt avge felsignaler vid fel i ledningsnätet eller 
strömförsörjningen. Felsignal bör utformas så att den kan upptäckas av personer i byggnaden eller 
på ann an plats. (BFS  2018:4). 
5:2512  Utrymningslarm  
Utrymningslarm ska installeras när detta är en förutsättning för brandskyddets utformning. 
Utrymningslarmet ska utformas efter behovet av information så att personer som vistas i byggnaden 
kan nås av informatio n om lämpliga åtgärder vid utrymning.  
Utrymmen i publika lokaler där personer med hörselnedsättning kan vistas utan direktkontakt med 
andra personer ska förses med kompletterande larmdon så att även hörselskadade och döva nås av 
varningssignaler i händels e av brand eller annan fara.  
Vid akustiskt larm ska hörbarheten vara sådan att signaler eller meddelanden kan uppfattas i 
berörda delar av byggnaden.  
Anläggningens funktion ska kunna upprätthållas vid strömavbrott samt ha ett skydd mot 
strömavbrott på gr und av brand. (BFS 2011:26).  
Allmänt råd  
Utrymningslarm kan aktiveras manuellt eller med automatiskt brandlarm. Utrymningslarmet bör 
signalera direkt bå de vid aktivering med manuell larmknapp eller automatiskt brandlarm.  
Utformningen av utrymningslarmet ef ter behovet av information bör ske enligt vad som anges i 
avsnitt 5:35, t.ex. avseende när talat meddelande eller enklare signal kan tillämpas.  
Exempel på utrymmen i publika lokale r som bör förses med kompletter ande larmdon är 
hygienutrymmen. Med komplette rande larmdon avses exempelvis optiska sådana.  
Ljudstyrkan för ett utrymningslarm bör vara anpassad till den omgivande ljudnivån i lokalen. 
Utrymningsla rm som används i bostäder i verksamhetsklass 3 eller lokaler och bostäder för 
sovande personer i verksam hetsklasserna 4 och 5 bör placeras så att ljudnivån vid en plats för en 
sovande persons huvud är minst 75 dB(A). Ljudnivån för övriga  lokaler bör inte u nderstiga 
65 dB(A) på platser där personer vistas mer än tillfälligt. Ljudnivån bör även va ra minst 10  dB(A) 
över omgivande normal bakgrundsnivå och bör inte överstiga 115 dB(A) på en meters avstånd från 
larmdonet.  
Utrymningslarm med talade meddelanden kan  verifieras enligt SS -EN 54 -16 och SS -EN 54 -24. 
Taluppfattbarheten kan verifieras enligt SS -EN 60268 -16. För ett talat meddelande bör 
talöverföringsindex, STI på minst 0,55 uppnås. Ljudtrycksnivån bör vara minst 70 dB, dock minst 
15 dB över omgivningen. Ta lat utrymningsmeddelande bör föregås av en icke förväxlingsbar 
ljudsignal. Meddelandet bör vara anpassat  till aktuell lokal och verksamheten i denna. Det talade 
meddelandet bör tydligt ge information om situationen och upprepas till dess att larmet återstä lls. 
Ett förslag till meddelande kan ha följande lydelse:  
1. Signalkaraktär 1 (omedelbar fara) enligt S IS-TR 47 ljuder i 5  sekunder.  
2. ”Viktigt meddelande. Vi har fått ett brandtillbud i byggnaden. Vi får be samtliga att 
omedelbart lämna lokalerna genom  närmaste utgång. Följ personalens anvisningar. Fortsätt ut i det 
fria och var vänliga att inte blockera  utgångarna.”  
3. Signalkaraktär 1 (omedelbar fara) enligt S IS-TR 47 ljuder i 5  sekunder.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  49 (152) 
 4. ”Important message. There is a fire situation in the build ing. Please leave the building 
through the nearest exit. Follow the instructions given by the management  and proceed to the 
outside. Don’t block the exits.”  
5. Meddelandet upprepas från punkt 1.  
Akustiska eller optiska larmdon kan verifieras med SS -EN 54 -3 eller 54 -23.  
Utrymningssignal bör fortgå tills larmet återställs. Varje larmdon bör vara försedd med en skylt 
som anger signalens betydelse och förslag till lämplig åtgärd. Exempel på text kan vara 
”utrymningslarm – lämna omedelbart byggnaden när larmsi gnal ljuder/blixtrar”. Skylten bör vara 
utformad med vit text på röd botten och vara läsbar från ståplan  under, eller vid, larmdonet.  
Utrymningslarm bör kunna avge utrymningssignal under minst 30 minuter efter ett 
strömavbrott på 24 timmar. Utrymningslarme t bör automatiskt avge felsignaler vid fel i 
ledningsnätet eller strömförsörjningen. Felsignal bör utfor mas så att den kan upptäckas av 
personer i byggnaden eller på annan plats.  
Utformning av larmknappar för manuell aktivering av utrymningslarm kan verifi eras enligt  
SS-EN 54 -11. Sådana larmknappar bör förses med skyddslock. Larmknappar bör placeras högst 
1,60 meter över golvet. (BFS  2018:4). 
5:2513  Brandvarnare  
Brandvarnare ska installeras när dessa är en förutsättning för brandskyddets utformning. Brandv arnare 
ska utformas och placeras så att de, med hög tillförlitlighet, har förmåga att detektera och varn a vid 
brand. Brandvarnare ska dessutom utformas med tillräckligt snabb aktiveringstid så att de varnar 
tidigt.  
Brandvarnare ska utformas så att korrosi on, termisk påverkan eller andra faktorer i byggnadens 
miljö inte påverkar tillförlitligheten. (BFS  2011 :26).  
Allmänt råd  
Utformning av brandvarnare kan verifieras enligt SS -EN 14604. Brandvarnare bör förses med 
larmindikator.  
Exempel på egenskaper som är  viktiga för tillförlitligheten är möjligheten att detektera olika 
typer av förbränning, att strömförsör jningen säkerställs även vid strömbortfall, en placering som 
säkerställer tillräckligt snabb aktiveringstid och god täckningsgrad.  
För att uppnå en god  täckningsgrad bör minst en brandvarnare placeras på varje plan som 
innehåller utrymmen där man vistas m er än tillfälligt. Brandvarnare bör placeras i, eller utanför, 
varje rum för sovande personer. Om trappor förekommer bör brandvarnare även placeras i 
utrymmet direkt ovanför trappan. (BFS  2011:26).  
5:252  Automatiska släcksystem  
Om ett automatiskt släcksyst em är en förutsättning för brandskyddets utformning ska det utformas så 
att det, med hög tillförlitlighet, har förmåga att släcka eller kontrollera en brand under avsedd tid. 
Systemet ska aktivera tillräckligt snabbt och ska utf ormas med tillräcklig täckni ngsgrad för att 
säkerställa avsedd funktion. Systemet ska ha sådana egenskaper som krävs för att säkerställa att 
aktivering kan ske med hög tillförlitlighet. Systemet ska utformas så att korrosion, termisk påverkan 
eller andra f aktorer i byggnadens miljö i nte påverkar tillförlitligheten. System med släckmedel som 
kan ha toxiska egenskaper ska utformas så att betryggande personsäkerhet upprätthålls.  
Anläggningen ska ha ett skydd mot att funktionen störs på grund av brand. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Exempel på faktorer som kan påverka tillförlitligheten är typ av vattenkälla, tryck, vattenflöde, 
verkningsyta, typ av utlösningsmekanik, utformning av ventiler, underhåll samt antal, typ och 
placering av sprinklerhuvuden.  
Exempel på va d som avses i föreskriftens andra stycke kan vara strömavbrott på grund av 
brand.  
Regler om vatten och avlopp finns i avsnitt 6:6. (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
50 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:2521  Automatisk vattensprinkleranläggning  
Allmänt råd  
Tillförlitligheten och förmågan hos automatiska vatt ensprinkleranläggningar kan verifieras enligt 
SS-EN 12845 och standardserien SS -EN 12259. För utrymmen i verksamhetsklass 5C bör vatten -
källan utgöras av förbättrat, dubblerat eller kombinerat vattentil lopp enligt 9.6.2 –9.6.4 i SS -
EN 12845.  
Tillförlitlighe ten och förmågan hos vattens pray- och delugesystem kan verifieras enligt SIS -
CEN/TS 14816. Andra system kan verifieras enligt SBF 120. (BFS  2011:26).  
5:2522  Boendesprinkler  
Allmänt råd  
Tillförlitligheten och förmågan hos boendesprinkler, avsedd för bostäde r i verksamhetsklass 3 och 
verksamhetsklass 5B kan verifieras enligt SS -EN 16925  med sprinklersystem enligt följande:  
1. För byggnader med högst två våningsplan bör sprinklersystem typ 1 tillämpas .  
2. För byggnader med högst åtta våningsplan  bör sprinklersystem typ 2 tillämpas .  
3. För byggnader med fler än åtta våningsplan  och för utrymmen i verksamhetsklass 5B bör  
sprinklersystem typ 3 tillämpas . Antalet dimensionerande sprinklerhuvuden bör vara 4 och  lägsta 
dimensionerande vattentäthet bör vara 4,1  mm/min .  
För sprinklersystem ty p 2 och 3 bör pumpcentral vara sprinklerskyddad och placerad i egen 
brandcell.  
Komponenterna i ett system för boendesprinkler kan utformas i enlighet med standardserien 
SS-EN 12259 med egenskaper anp assade efter avsedd användning. (BFS 2020:4).  
5:253  Brand gasventilation  
Om ett system för brandgasventilation är en förutsättning för att brandskyddet ska fungera ska 
systemet utformas så att det, med hög tillförlitlighet, kan kont rollera brandgaser under avsedd tid. 
Systemet ska ha tillräckligt snabb aktiverin gstid och tillräcklig kapacitet för att säkerställa att 
brandskyddet blir tillfredsställande. Vid dimensionering av brandgasventilation ska hänsyn tas till 
snölast och vindlas t. Öppningar och andra anordningar ska utformas så att vägar för tilluft och från luft 
säkerställs utifrån de förhållanden som kan uppstå vid en brand. Anläggningens funktion ska kunna 
upprätthållas då ström finns till byggnaden samt ha ett skydd mot ströma vbrott på grund av brand. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Brandgasventilation kan till ämpas för att exempelvis begränsa ansamlingen av brandgaser, deras 
temperatur och att förbättra möjligheten till räddningsinsats.  
System för brandgasventilation kan verifieras enligt standardserien SS -EN 12101. 
(BFS  2011:26).  
5:254  Dörrstängare  
Dörrstänga re ska installeras när detta är en förutsättning för brandskyddets utformning. Systemet ska 
utformas så att det, med hög tillförli tlighet, säkerställer att brandcellsgränserna upprätthåller sin 
funktion.  (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Dörrstängare bör utformas  i lägst brandteknisk klass C1. För dörrar som kan ställas upp, och som 
omfattas av kravet, bör dörrstängare aktiveras automatiskt  vid brand.  
Regler om dörrar finns i avsnitt 5:534.  
Regler om tillgängliga och användbara dörrar som ska vara lätta att öppna finns i avsnitt 3:143. 
(BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  51 (152) 
 5:255 Ventilationstekniskt brandskydd  
5:2551  Spjäll  
Om spjäll är en förutsättning för bran dskyddets utformning ska de utformas så att de, med hög 
tillförlitlighet, skyddar mot brand - och brandgasspridning i ventilati onssystemet motsvarande den 
avskiljande förmåga som gäller för brandcellsgränsen. Spjäll ska klara den temperatur som de utsätts 
för och spjällen ska aktiveras inom den tid som krävs för att avsedd funktion ska uppnås.  
Spjällen ska vid behov förses med et t skydd mot strömavbrott på grund av brand. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Spjäll kan verifieras enligt SS -EN 15650.  
Aktivering av sp jäll bör ske med rökdetektor som placeras på ett för ändamålet lämpligt ställe. 
Rökdetektorns utformning kan verifieras enligt  SS-EN 54 -7. (BFS  2011:26).  
5:2552  Fläktar i drift vid brand  
Med fläktar i drift vid brand avses en skyddsmetod som innebär att fl äktar i ventilationssystem 
används för att kontrollera brandgaser eller begränsa brand - och brandgasspridning mellan brandcell er.  
Om fläktar i drift vid brand är en förutsättning för brandskyddets utformning ska de dimensioneras 
så att de med hög tillförl itlighet uppfyller avsedd funktion. Systemet ska förses med ett skydd mot 
strömavbrott på grund av brand. (BFS  2011:26).  
Allmä nt råd  
Kablar för elförsörjning bör utformas med ett skydd som motsvarar kravet på den avskiljande 
konstruktionen i byggnaden. (BFS 2011:26).  
5:256  Trycksättning av utrymme  
Om trycksättning av ett utrymme är en förutsättning för brandskyddets utformning sk a systemet, med 
hög tillförlitlighet, utformas så att brandgasspridning till det utrymmet begränsas. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Utformning av system för trycksättning kan verifieras med SS -EN 12101 -6. Systemet bör 
utformas för att fungera i minst 30 minuter  under förutsättning att strömförsörjningen till 
byggnaden fungerar. Systemet bör dimensioneras för att klara den temperatur som d et kan 
förväntas vara utsatt för under denna tid. (BFS  2011:26).  
5:3 Möjlighet till utrymning vid brand  
5:31 Allmänt  
Byggnader  ska utformas så att det ges möjlighet till tillfredsställande utrymning vid brand. Med 
tillfredsställande utrymning avses att personer som utrymmer, med tillräcklig säkerhet, inte utsätts för 
nedfallande byggnadsdelar, hög temperatur, hög värmest rålning, giftiga brandgaser eller dålig sikt som 
hindrar utrymning till en säker plats. (BFS  2011:26).  
5:311  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:312  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:313  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:314  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:315 har upphävts genom (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
52 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:32 Tillgång till utrymningsväg  
5:321  Allmänt  
Om inget annat anges i avsnitt 5:322 ska utrymmen där personer vistas mer än tillfälligt utformas med 
tillgång till minst två av varandra oberoende utry mningsvägar.  
Om bostaden eller lokalen har fler än ett plan ska det finnas minst en utrymningsväg från varje plan. 
Mindre entresolplan får dock utformas utan utgång till utrymningsväg från entresolplanet under 
förutsättning att utrymningen ändå kan ske på  ett tillfredsstä llande sätt. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Utrymningsvägar bör placeras så långt ifrån varandra att utrymning kan ske även om en 
utrymningsväg blockeras av branden. För att utrymningsvägar ska betraktas som oberoende av 
varandra bör avståndet  mellan dem vara minst 5 meter.  
Exempel på utrymmen där man vistas mer än tillfälligt är  
– gemensamma utrymmen såsom tvättstuga och hobbyrum i flerbostadshus  
– garage över 50 m2 
– hygienutrymmen i verksamhetsklasserna 2 och 5.  
Exempel på utrymmen där man vistas tillfällig t respektive mer än  tillfälligt ges även i 
avsnitt  1:6.  
En av utrymningsvägarna kan vara åtkomlig genom intilliggande brandcell i samma plan om 
utrymningsvägen är åtkomlig utan nyckel eller annat redskap. Detta gäller dock inte om någon a v 
utrymningsvägar na endast utgörs av fönster eller balkong, förutom för boenderum i verksamhets -
klass 3B. För samlingslokaler i verksamhetsklasserna 2B eller 2C bör den intilliggande brand -
cellen innehålla huvudentrén. För verksamhetsklass 5C kan båda utry mningsvägarna var a till-
gängliga genom horisontell passage till intilliggande lokaler i verksamhetsklass 5C.  
En korridor inom egen brandcell, en loftgång eller motsvarande i direkt anslutning till det 
utrymme som den betjänar kan – utom för samlingslokale r i verksamhetskl asserna 2B eller 2C – 
utgöra en gemensam del av i övrigt skilda utrymningsvägar. Sådana korridorer bör avskiljas i 
enheter om högst 60 meters längd. Avskiljningarna bör utformas i lägst brandteknisk klass E  15 
med dörrar i brandteknisk kla ss E 15 -C. 
I utry mningsfallet avses med mindre entresolplan ett plan inom brandcellen som utgör en liten 
del av underliggande plan, som inte är uppdelad i mindre rum, och som endast är försett med räcke 
eller motsvarande. Ett mindre entresolplan utgör maxi malt 50 % av golv arean på underliggande 
plan dock högst 25 m2. Mindre entresolplan bör förses med brandvarnare. (BFS  2014:3).  
 
I byggnader med fler än åtta men högst 16 våningsplan ska bostäder och lokaler utformas med 
tillgång till minst ett trapphus Tr2. I byggnader med fler än 16 våningsplan ska bostäder och lokaler 
utformas med tillgång till minst ett trapphus Tr1. (BFS  2011:2 6). 
Allmänt råd  
I byggnader med fler än 16 våningsplan bör övriga trapphus vara minst Tr2. (BFS  2011:26).  
5:322  En enda utrymningsväg  
Dörr direkt till säker plats får vara den enda utrymningsvägen från utrymmen i markplanet för  
1. utrymmen i verksamhetskla ss 1, om möjligheten till utrymning kan anses vara tillfredsställande 
och där ett begränsat antal personer förväntas vistas.  
2. mindre lokaler och  bostäder i verksamhetsklass 2A, 3, 4 och 5B som är lätt överblickbara och där 
ett begränsat antal personer fö rväntas vistas. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Vad som avses i 1 är att gångavstånd till utrymningsväg högst bör vara 30  meter och att antalet 
personer  inte överstiger 50 st.  
Vad som avses i 2 är lokaler och bostäder med högst 15 meter gångavstånd till utrymni ngsväg, 
där utrymningsvägen är synlig från huvuddelen av lokalen eller bostaden och antalet personer inte 
överstiger 30 st. (BFS  2014:3).  
 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  53 (152) 
 Om föru tsättningarna för tillfredsställande utrymning finns får trapphus Tr1 utgöra den enda 
utrymningsvägen från bos täder i verksamhetsklass 3 och från lokaler i verksamhetsklass 1.  
Om förutsättningarna för tillfredställande utrymning finns får trapphus Tr2 utg öra den enda 
utrymningsvägen i lokaler i verksamhetsklass 1 i byggnader med högst åtta våningsplan och från 
bostäder i verksamhetsklass 3 i byggnader med högst 16 våningsplan. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Utrymning förutsätts ske tillfredställande om gångavs tånd till utrymningsväg är högst 30 meter 
och att antalet personer i varje brandcell inte överstiger 50 st.  
Trapphus Tr1 kan utgöra den enda utrymningsvägen i byggnader upp till 16 våningsplan.  
För boenderum i verksamhetsklass 3B är förutsättningarna för  tillfredställande utrymning upp -
fyllda även om utrymningsvägen från boenderummen går via gemensamt utrymme i annan 
brandcell. (BFS  2014:3).  
5:3221  Möjlighet till utrymning från utrymmen där man enbart vistas tillfälligt  
Utrymmen där personer enbart vista s tillfälligt ska utformas med tillgång till minst en utrymningsväg. 
(BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Utrymningsvägen  kan vara åtkomlig via intilliggande brandcell.  
Gångavstånd till utrymningsvägen bör inte överstiga 30 meter.  
Om tillgång till minst två utrymning svägar finns kan gångavstånd istället beräknas enligt 
avsnitt 5:331. (BFS  2014:3).  
5:323  Utrymning genom fönster  
Fönster för utrymning ska utformas så att utrymning kan ske på betryggande sätt. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Fönster avsedda för utrymning bör v ara sidohängda eller vridbara kring en vertikal axel och 
öppningsbara utan nyckel e ller annat redskap. Fönster som är vridbara kring en horisontell axel 
kan användas om de öppnas utåt och stannar i öppet läge. Fönster bör ha en fri öppning med minst 
0,50 m eters bredd och minst 0,60 meters höjd. För fönster som är vridbara kring en horiso ntell 
axel bör det fria måttet beräknas under fönsterbågens lägst belägna del. Summan av bredd och 
höjd bör vara minst 1,50 meter. Öppningens underkant bör ligga högst 1,2 m eter över golv. Om 
avståndet mellan golvet och fönstrets underkant överstiger 1,2 m eter, bör en plattform eller 
liknande monteras på insidan. (BFS  2014:3).  
 
I utrymmen i verksamhetsklass 1, skolor i verksamhetsklass 2A samt bostäder i verksamhetsklass 3 
får en av utrymningsvägarna ersättas av tillgång till fönster. Fönstrets underkant få r vara beläget högst 
2,0 meter över marknivån utanför och om möjlighet till utrymning i övrigt ges på ett tillfredsställande 
sätt.  
Utrymning från bostäder i verksamhetsklas s 3 i byggnad Br2 och Br3 får även ske enligt avsnitt 
5:353. (BFS  2011:26).  
Allmänt  råd 
I utrymmen i verksamhetsklass 1, skolor i verksamhetsklass 2A och bostäder i verksamhetsklass 3 
förväntas tillfredsställande utrymning genom fönster kunna ske om varje lokal eller bostad 
utformas för utrymning av högst 50 personer. Varje fönster som ä r avsett för utrymning bör räknas 
som utrymningsväg för högst 30 personer. (BFS  2011:26).  
 
Utrymning från fönster med hjälp av räddningstjänst får tillgodoräknas som en av 
utrymningsvägarna för byggnader i verksamhetsklasserna 1 eller 3, förutsatt att högs t 15 personer 
utrymmer denna väg från brandcellen. Detta förutsätter att räddningstjänsten har tillräckligt snabb 
insatstid och förmåga. Uppställningsplats dimensionerad för  räddningstjänstens utrustning ska finnas. 
(BFS  2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
54 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Allmänt råd  
Möjligheten t ill utrymning från fönster med hjälp av räddningstjänst bör endast användas i 
byggnader där öppningens underkant ligger högst 23  meter över marknivån.  
I bedömningen av räddn ingstjänstens förmåga och dimensionering av uppställningsplats bör 
hänsyn tas till de faktorer som påverkar möjligheten att effektivt kunna genomföra utrymning.  
Regler om uppställningsplats finns i avsnitt 5:721.  
Tillräckligt snabb insatstid för räddnings tjänsten är normalt högst 10  minuter. För friliggande 
flerbostadshus i verksamhetsk lass 3 med högst tre våningsplan kan tillräckligt snabb insatstid vara 
högst 20 minuter. Med tillräcklig förmåga avses sådan bemanning och utrustning att utrymningen 
kan gen omföras på ett tillfredsställande sätt.  
Brandceller i lokaler i verksamhetsklass 1  som förväntas utrymmas med räddningstjänstens 
hjälp genom fönster bör inte vara större än 200 m2. 
Bostäder i verksamhetsklass 3 i byggnader i klass Br1 vars övre plan enbar t är utformat för 
utrymning genom fönster med räddningstjänstens hjälp bör avskilja s från underliggande plan i 
lägst brandteknisk klass E 30. Avskiljningen behöver inte utföras som brandcellsgräns. 
(BFS  2011:26) . 
5:33 Utformning och framkomlighet  
5:331  Gångavstånd till utrymningsväg  
Allmänt råd  
Gångavstånd till närmaste utrymningsväg ell er till annan brandcell bör inte överstiga avstånden i 
tabell 5:331. Avstånd till en utrymningsväg bör mätas för det mest ogynnsamma fallet. En 
gångväg anses vara sammanfall ande så länge som den inte måste förgrenas för att leda till olika 
utrymningsvägar.  
I utrymmen, förutom i verksamhetsklass 3B, som skyddas med automatiskt släcksystem kan 
gångavstånd ökas med en tredjedel.  
I samlingslokaler i verksamhetsklass 2C som skydd as med automatisk vattensprinkler -
anläggning kan gångavstånd beräknas som för samlin gslokaler i verksamhetsklass 2B.  
Om utrymning sker genom fönster bör det tillåtna gångavståndet till fönster minskas till en 
tredjedel.  
Vid mätning av gångavstånd till en utrymningsväg beaktas följande:  
– Vägen bör mätas genom att anta att riktningsändringarna vid förflyttningen är rätvinkliga, 
figur 5:331a.  
– Om gångvägen till två av varandra oberoende utrymningsvägar delvis sammanfaller  eller kan 
sammanfalla , räknas den gemensamma delen 2 gånger den verkliga längden. I bostäder i verksam -
hetsklass 3 och lokaler i verksamhetsklass 1, samt i garage, räknas dock den gemensamma delen 
endast 1,5 gånger den verkliga längden. Dessa faktorer gäl ler inte för en enda utrymningsväg.  
– Om en trappa ingår i gångvägen till en utrymningsväg, beräknas trappan motsvara ett 
horisontellt gångavstånd som är fyra gånger nivåskillnaden. Detta gäller dock inte för trappor på 
läktare och gradänger inom en samlin gssal i verksamhetsklass 2, där i s tället det verkliga 
gångavståndet i trappans lutning räknas. (BFS  2013:14).  
  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  55 (152) 
 Tabell  5:331  Maximalt gångavstånd till närmaste utrymningsväg  
Förutsättningar  Exempel  Avstånd  
Om framkomlighet och 
överblick barhet är goda och 
brandbelast ningen är högst 
250 MJ/m2, samtidigt som risken 
för uppkomst av brand är liten. 
Verksamheten är inte förenad 
med risk för snabb 
brandspridning.  Vissa lokaler inom 
verksamhetsklass 1.*  60 m  
Om persontätheten är liten 
samtidigt som berörda personer 
till största delen kan förvänta s ha 
god lokalkännedom.  I garage och vissa lokaler i 
verksamhetsklass 1 
såsom kontor, lager -, 
hantverks - och 
industribyggnader. 
Bostäder i verksamhets -
klass 3 samt i 
verksamhetsklass 5B.  45 m  
Om persontäthet en är hög, eller 
berörda inte kan förväntas 
utrymma själva eller inte kan 
förväntas ha god 
lokalkännedom, eller om 
verksamheten medför risk för 
snabb brandspridning.  Lokaler i 
verksamhetsklasserna 2A 
och 2B.  
Vissa lokaler i 
verksamhetsklass 1 
såsom trä - eller 
plastvarufabriker och 
höglager i industrin.  
Verksamhetsklass 4.  
Lokaler i verksamhets -
klasserna 5A, 5C och 5D.  30 m  
Om det finns särskild risk för 
uppkomst av brand, eller om 
stora personantal kan förväntas 
vara alkoholpåverkade.  Lokaler i 
verksamhetsklass 6.  
Samlingslokaler i 
verksamhetsklass 2C.  15 m  
* Se Boverkets allmänna råd (2013:11) om brandbelastning, BBRBE . 
(BFS 2013:14).  
  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
56 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Figur  5:331a–b Beräkning av gångavstånd till närmaste utrymningsväg.  
 
 
(BFS  2011:26).  
5:332  Gångavstånd inom utrymningsväg  
Utrymningsvägar ska utformas så att risken  för att personer blir instängda av brand och brandgas 
begränsas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Gångavstånd inom en utrymningsväg till  
1. närmaste trappa som leder till annat plan alternativt  
2. utgång som leder till säker plats  
bör inte överstiga 30 meter.  
I utrymningsväg där utrymningsmöjlighet endast finns i en riktning bör gångavståndet inte 
överstiga de avstånd som anges i tabell 5:332.  

Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  57 (152) 
 Vid beräkning av gångavstånd inom utry mningsväg behöver ingen faktor för sammanfallande 
gångavstånd beaktas. (BFS  2011:26).  
Tabell  5:332  Gångavstånd inom vissa utrymningsvägar  
 
 Verksamhet  Maximalt gångavstånd när 
utrymningsmöjlighet endast 
finns i en riktning  
 I trapphall, korridor eller motsvarande för 
verksamhetsklasserna 1, 2, 3 eller 5B  10 m  
 I loftgång i loftgång shus för verksamhetsklasserna 
1, 3 eller 5B i loftgångshus  15 m  
 I trapphall, korridor eller motsvarande för 
verksamhetsklasserna 4, 5A eller 5C  7 m 
 Samtliga verksamhetsklasser, om man enbart kan 
gå i rätt riktning, t.ex. då dörrar enbart finns i 
respek tive ände av en korridor.  30 m  
 (BFS  2011:26).   
5:333  Dimensionerande personantal  
Allmänt råd  
Dimensioneringen av utrymningsväg och väg till utrymningsväg bör baseras på det maximala 
antalet personer som kan förväntas befinna sig i lokalen. Personernas f ördelning i lokalen och hur 
detta kan variera bör beaktas. Uppgifter ur tabell 5:333 kan använda s för att dimensionera 
persontätheten. (BFS  2011:26).  
Tabell  5:333  Dimensionerande persontäthet  
 Verksamhet  Persontäthet, personer/m2 
nettoarea  
 Verksamhetskl ass 1   
 Kontor  0,1 
 Verksamhetsklass 2   
 Bibliotek*  0,1 
 Danslokal  2,5 
 Klassrum  0,5 
 Konferensrum*  0,7 
 Kyrka  1,0 
 Köpcentrum, varuhus, butik  0,5 
 Museum, konsthall  0,25 
 Pub, bar  3,0 
 Restaurang*  Antalet sittplatser eller 1,0  
 Samlingslokal f ör endast sittande men utan fast 
monterade stolar  1,7 
 Samlingslokal för stående och sittande  2,5 
 Samlingslokal med fast monterade sittplatser  Antalet sittplatser  
 * För dessa verksamheter kan bestämning av nettoarea göras med avdrag för arean för 
lös inredning.  
(BFS  2011:26).  
  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
58 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:334  Utformning av utrymningsvägar  
Allmänt råd  
Utrymningsvägar bör ha en fri bredd på minst 0,90 meter. Ledstänger och liknande får inkräkta 
med högst 0,10 meter per sida i utrymningsvägen. Dörröppningar bö r ha en fri bredd p å minst 
0,80 meter. Regler om fri höjd i utrymningsvägar finns i avsnitt 8:34.  
När två eller flera utrymningsvägar utmynnar i en gemensam del inne i byggnaden bör 
utrymningsvägen från det gemensamma utrymmet ha en bredd, eller motsvarande kapacitet, som 
minst motsvarar summan av bredderna för de utrymningsvägar som mynn ar i det gemensamma 
utrymmet. Detta gäller under förutsättning att utrymningen från lokalerna sker samtidigt och då 
kräver en högre kapacitet jämfört med om en lokal i taget utrymmer.  
Avstån det mellan en dörr och trappa eller ramp bör vara minst 0,8 meter .  
Om varje plan utgör egen brandcell bör trappa som utgör utrymningsväg dimensioneras för det 
plan som har behov av bredast utrymningsväg. Om flera plan samtidigt kommer att utnyttja 
utrymni ngsvägen bör bredden anpassas så att trappan kan hantera det stör re antalet personer.  
Rulltrappor bör inte ingå i väg till utrymningsväg eller i utrymningsväg.  
Spiraltrappor bör inte användas som utrymningsväg från lokaler där personerna har svårt att gå i 
trappor, såsom utrymmen i verksamhetsklass 5B och 5C. Spiraltra ppor bör inte heller användas 
som utrymningsväg från samlingslokaler i verksamhetsklass 2B och 2C.  
Trappor med gallerdurk bör inte användas för fler än tre plan.  
Regler om utformning av kommu nikationsutrymmen och ramper finns i avsnitt 3:142. 
(BFS  2014:3).  
 
I lokaler för ett större antal personer ska åtgärder vidtas som innebär att hög persontäthet vid utgången 
och långa kötider undviks . (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Utrymningsvägar som betjänar fler än 150 personer bör ha en fri bredd på minst 1,20 meter. På 
dörrbredden bör dörrblad inkräkta högst 0,050 meter. Den totala fria bredden av samtliga 
utrymningsvägar bör vara minst 1,00  meter per 150 personer. Om en av utry mningsvägarna 
blockeras bör d e övriga ha sådan bredd att 1,00 meter motsvarar 300 personer.  
Samlingslokaler i verksamhetsklasserna 2B och 2C bör ha minst tre utrymningsvägar, om de är 
avsedda för fler än 600 personer och minst fyra om de är avsedda för fl er än 1  000 personer. 
(BFS  2011:26).  
5:335  Dörrar  
Dörrar som ska användas för utrymning ska vara utåtgående i utrymningsriktningen och lätta att 
identifiera som utgångar. Inåtgående dörrar får endast användas om köbildning inte kan förväntas 
uppstå framför  dörren. Andra varianter på d örrar får användas om de kan ge en motsvarande säkerhet 
som slagdörrar. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Dörrarna bör placeras så att de i öppet läge inte hindrar utrymning för andra personer.  
Köbildning förväntas inte uppstå i  
– bostäder i verksamhetsklass 3 o ch boenderum i verksamhetsklass 4,  
– en lokal för maximalt 30 personer och där personerna har kännedom om miljön t.ex. 
klassrum i verksamhetsklass 2A, mindre kontor och verkstadsindustrier i verksamhetsklass 1 och 
entrédörr i bostadshus i verksamhetsklass  3,  
– en lokal för maximalt 30 personer och där personerna inte kan förväntas ha kännedom om 
miljön och gångavståndet till utrymningsvägen högst är 15 meter t.ex. sammanträdesrum i 
verksamhetsklass 1 eller 2A, butik, banklokal  och serveringslokal i verksa mhetsklass 2A.  
Automatiskt styrda horisontella eller vertikala skjutdörrar kan användas om de öppnar även vid 
strömavbrott eller om det går att öppna dem genom att trycka dörrbladen utåt.  
En manuell horisontell skjutdörr kan a nvändas i samma situationer s om en inåtgående dörr. För 
de fall som dörren kräver någon form av mekanisk assistans för att kunna manövreras måste denna 
funktion också kunna fungera vid ett eventuellt strömavbrott.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  59 (152) 
 Roterdörrar kan användas om fri passage m ed minsta bredd enligt 5:334 kan åstadkommas 
genom automatisk öppning vid strömavbrott eller om det går att öppna dörren genom att trycka 
dörrbladen utåt. (BFS 2011:26).  
 
Dörrar som ska användas för utrymning ska vara lätta att öppna och passera. Undantag medges för 
utrymmen i verksam hetsklass 5D. (BFS 2011:26).  
Allmänt råd  
Dörrar bör kunna öppnas utan större tidigare kunskap om hur detta ska ske. Vid behov bör det 
tydligt framgå hur dörren kan öppnas. Låsta dörrar med fördröjd öppning bör inte förekomma.  
Dörrar bör kunna öppnas med e tt trycke som trycks nedåt eller genom att dörren trycks utåt. 
Öppningsbeslag bör placeras med centrum mellan 0,80 till 1,20 meter över golv. Den högsta 
kraften för att öppna en dörr bör anpassas efter vilken typ av öppningsano rdning som används.  
– För try cken bör den vertikala kraften understiga 70 N. Detta gäller exempelvis för trycken 
utformade enligt SS -EN 179. Kraften för att trycka upp dörren bör understiga 150 N.  
– För tryckplattor bör öppningskraften understiga 150 N. De tta gäller exempelvis för 
tryckplattor utformade enligt SS -EN 179.  
– För större öppningsanordningar, exempelvis hela dörrblad eller panikutrymningsbeslag, kan 
en högre öppningskraft accepteras, dock högst 220 N för öppningsfunktionen och högst 150 N för 
fortsatt öppning av dörren. Det ta gäller exempelvis för panikutrymningsbeslag utformade enligt 
SS-EN 1125.  
Vred kan användas för att låsa upp en annars låst dörr i en lokal för högst 50 personer. Vred 
som används för att också öppna dörren (manövrerar även t ryckesfallet) bör undvikas då  dessa är 
svåra att använda. Om kåpa som täcker vred används bör kåpan utformas så att den lätt kan 
forceras med en hand.  
I vissa verksamheter, förutom verksamhetsklass 2B och 2C, kan knappar med elektrisk öppning 
tillämpas. I sådana fall bör knappen place ras bredvid dörrens ordinarie trycke och vara så stor att 
den omedelbart uppmärksammas som öppningsknapp. Öppningsknappen bör vara placerad med 
centrum 0,80 till 1,20 meter över golv. Öppningsknappen bör vara tydligt utmärkt me d en skylt, 
som är minst 0,10  meter x 0,15 meter, och belyst när personer väntas använda dörren, det vill säga 
även vid utrymning. Skylten bör vara försedd med lämplig figur, t.ex. stiliserad nyckel, samt 
texten ”Nödöppning” eller liknande. Dörren bör kunn a öppnas även vid strömavbrot t. 
Skjutdörr bör inte öppnas enbart med elektrisk tryckknapp.  
Låsta dörrar som enbart öppnar genom en signal från ett automatiskt brandlarm bör inte 
förekomma eftersom utrymning kan bli nödvändig av annan anledning än brand.  
I lokaler, exempelvis i verksam hetsklasserna 1 och 2, där dörrar avsedda för utrymning hålls 
låsta under vissa tider, kan ha elektrisk kontroll av att samtliga dörrar är upplåsta under den tid 
personer vistas i lokalen. För att tillfredsställande ut rymning ska kunna ske bör kontrollen v ara 
samordnad med någon för driften väsentlig funktion, exempelvis huvudbelysningen. Strömavbrott 
eller annat fel bör inte sätta denna kontroll ur funktion.  
Dörrar inom utrymningsväg och dörrar för utrymning genom anna n lokal bör vara försedda 
med anordnin gar som gör det möjligt för personer att återvända efter passage. Detsamma gäller 
dörrar till utrymningsvägar i verksamhetsklass 4, 5A, 5B och 5C med undantag av gästrum i 
verksamhetsklass 4. Dörrar som leder ut till s äker plats i det fria behöver inte var a försedda med en 
sådan anordning förutom i verksamhetsklass 5A.  
Regler om skydd mot att halka och snubbla finns i avsnitt 8:22.  
Regler om tillgängliga och användbara dörrar finns i avsnitt 3:143. (BFS  2013:14).  
 
Dörra r som ska användas för utrymning och s om endast går att öppna med nyckel får användas i 
utrymmen i verksamhetsklasserna 1 och 3 om dörrarna betjänar ett litet antal personer som kan 
förväntas ha tillgång till nyckel. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Med ett lite t antal personer anses högst tio perso ner. (BFS  2011:26).    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
60 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:336 Utrymningsplats  
Publika lokaler som ska vara tillgängliga och användbara enligt avsnitt 3:1 för personer med nedsatt 
rörelse - eller orienteringsförmåga ska förses med minst två oberoende utr ymningsplatser. Om lokalen 
har fler än  ett plan ska det finnas minst en utrymningsplats på varje plan. Om lokalen i enlighet med 
avsnitt 5:322 enbart har en enda utrymningsväg får lokalen utformas med en utrymningsplats. 
Utrymningsplatsen ska vara placerad  i intilliggande brandcell och finnas i anslutning till eller i 
utrymningsvägen. En utrymningsplats ska kunna rymma minst en mindre utomhusrullstol.  
Utrymningsväg som är tillgänglig och användbar och som leder horisontellt till säker plats behöver 
inte fö rses med någon utrymningsplats.  
Publik a lokaler som är försedda med automatiskt släcksystem behöver inte förses med 
utrymningsplats.  
Ytterligare krav anges i avsnitt 5:352. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
En mindre utomhusrullstol upptar 1,30 x 0,70 m2. 
Regler o m utrymningsplatser ges även ut av Arb etsmiljöverket. (BFS  2014:3).  
5:337  Hiss 
Allmänt råd  
Regler om hissar och andra lyftanordningar finns i avsnitt 3:144 och i Boverkets föreskrifter och 
allmänna råd (2011:12) om hissar och vissa andra motordrivna anordn ingar, H.  
Regler om utrymningshiss fi nns i Boverkets allmänna råd (2011:27) om analytisk 
dimensionering av byggnaders brandskydd, BBRAD. (BFS  2011:26).  
5:34 Brandtekniska installationer  
5:341  Vägledande markeringar  
Med vägledande markeringar avses skyltar eller liknande som vid utrymning ger vägledning så att 
utrymningen inte hindras av svårigheter att orientera sig i byggnaden.  
Vägledande markeringar ska finnas i utrymmen som är svårorienterade. Krav på vägledande 
markering finns även i avsnitt 5:3 51, 5:352, 5:354 och 5:357. Där krav på vägle dande markering finns 
ska belysning eller genomlysning av vägledande markeringar ha säkerställd strömförsörjning 
motsvarande nödbelysning enligt avsnitt 5:343.  
För de utrymmen där krav på vägledande markering g äller ska skyltar eller liknande finnas i 
anslutning till de dörrar och fönster som är avsedda för utrymning. Skyltar ska utformas som gröna 
skivor med tydliga vita symboler och ska lätt kunna uppmärksammas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Utrymmen som är svåro rienterade kan vara större lokaler där det in te är uppenbart var utrymnings -
vägarna är placerade eller lokaler där dagsljusinsläpp sa knas, t.ex. garage större än 50  m2 och 
källare. Exempel på när det inte är uppenbart var utrymningsvägarna är placerade kan  vara ett 
kontor där lokalen utformas med par allella korridorer inom brandcellen.  
Skyltar bör placeras vid riktningsförändringar, förgreningar eller liknande, t.ex. i en trappa som 
fortsätter förbi det plan där utrymningen sker till det fria. Skyltarna bör  vara placerade så att en 
person enbart behöv er förflytta sig en mindre sträcka för att se en skylt, se figur 5:341a –c. Skyltar 
bör placeras så att det tydligt framgår var utrymningsvägarna finns t.ex. över en dörröppning eller 
hängande från innertaket.  
Skyltar bör finnas i lokaler när utrymning sker  genom en annan brandcell.  
För att skyltar lätt ska kunna uppmärksammas bör dessa utgöras av gröna skivor med tydliga 
vita symboler som är belysta eller genomlysta. Skyltar bör vara belysta eller genomlysta båd e i 
normalfallet och vid ett eventuellt ström avbrott. Skyltar bör monteras i en armatur tillsammans 
med belysningskällan.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  61 (152) 
 Skyltar bör ha sådan storlek och luminans att de syns tydligt från aktuell plats och under 
aktuella belysningsförhållanden och ha vägl edande markeringar utformade enligt 
Arbetsmil jöverkets regler om skyltar.  
Väg till utrymningsplats och tillgänglig och användbar utrymningsväg som leder till säker plats 
bör kompletteras med vägledande markering som innehåller en symbol för personer med n edsatt 
rörelseförmåga.  
Skyltens höjd (gröna f ältets höjd) kan beräknas med följande formel:  
Höjd [m] = Betraktningsavstånd [m]/Konstant  
Det förutsätts då att skyltens bredd är större än höjden. Konstanten har följande värden:  
– Belyst skylt: 100.  
– Genoml yst skylt: 200.  
Minsta skylthöjd bör vara 0, 10 meter. I samlingslokaler i verksamhetsklasserna 2B och 2C som 
exempelvis varuhus och större butiker bör minsta skylthöjd vara 0,20 meter.  
Luminansen för en skylt bör anpassas så att skylten är tydligt synlig i den lokal som den 
används i. För genomlysta  skyltar i lokaler som t.ex. kontor och skolor kan 80 cd/m2 på den sämst 
lysande delen av de vita ytorna, motsvarar ungefär minst 11 cd/m2 på den sämst lysande delen av 
den gröna ytan, utgöra en utgångspunkt vid  bedömningen. Värdet gäller om belysningsstyr kan i 
rummet ligger mellan 500 –1 500 lux. Högre luminans kan vara motiverad i lokaler med 
dagsljusinsläpp där belysningsstyrkan kan vara högre. Ett riktvärde kan vara att kontrasten mellan 
omgivningens och skylt ens genomsnittliga luminans kan ligga kring 1 :20 för väl upplysta lokaler.  
I mörkare delar av en byggnad kan lägre luminans på skylten ändå ge motsvarande vägledning. 
Luminansen av skyltar kan dämpas till som lägst 2  cd/m2 när belysningen i lokalen är låg  t.ex. i en 
teater eller biograf under förest ällning. Gränsvärdet 2 cd/m2 gäller på den sämst lysande delen av 
skylten, vanligen på den gröna ytan. Belysningsstyrkan bör återgå till normalnivån vid aktivering 
av utrymningslarmet och när belysningen i lokal en tänds. Skyltarna bör i övrigt följa 
rekomm endationen i SS -EN 1838 om utrymningsskyltar.  
Regler om utformning av skyltning på arbetsplatser finns hos Arbetsmiljöverket. 
(BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
62 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Figur 5:341a–c Exempel på placering av vägledande markeringar i kont or och varuhus.  
 
(BFS  2011:26).  
 

Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  63 (152) 
 5:342  Allmän belysning  
Utrymningsvägar ska förses med allmänbelysning som med tillfredsställande säkerhet fungerar. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
I byggnader med fler än två våningsplan bör två efter varandra följande ljuspunkter i trapphus och 
korridorer inte slockna til l följd av samma fel. Detta kan exempelvis åtgärdas genom att ansluta 
dem till olika gruppsäkringar och jordfelsbrytare.  
Belysningsstyrkan bör i genomsnitt inte understiga 100 lux i utrymnings vägen.  
Elkablar för belysning i trapphus, Tr1 eller Tr2, med til lhörande korridorer och liknande 
utrymmen, bör skyddas mot direkt påverkan av brand i minst 30 minuter i de delar av byggnaden 
som betjänas av trapphuset. (BFS  2011:26).  
5:343  Nödbelysning  
I byggnad ell er del av byggnad där nödbelysning föreskrivs ska nödb elysningen möjliggöra utrymning 
även vid strömavbrott.  
Nödbelysningen ska vid brand fylla sin funktion i de delar av byggnaden som inte är i brandens 
omedelbara närhet. Vid strömavbrott ska nödbelysnin gen ge avsedd belysning under minst 60 minuter.  
Nödbe lysning ska finnas i samtliga trapphus, som är utrymningsvägar, i byggnader med fler än åtta 
våningsplan.  
Krav på nödbelysning finns även i avsnitt 5:352, 5:353, 5:354, 5:355, 5:356 och 5:357. 
(BFS  2016:6).  
Allmänt råd  
Med strömavbrott avses även sådant s om orsakats av brand. Nödbelysning kan utformas enligt 
rekommendationen för belysning av utrymningsvägar i SS -EN 1838.  
Belysningsstyrkan bör inte vara lägre än 1 lux läng s med utrymnings vägens centruml inje. För 
att minska risken för fall bör belysningssty rkan i trappor vara minst 5 lux i gånglinjen.  
Nödbelysning bör nå 50 % av krävd belysningsstyrka inom 5 sekunder och den belysningsnivå 
som krävs inom 60 sekunder.  
Elkablar till nödbelysning bör förlä ggas avskilda i brandteknisk klass EI  30 eller ha 
mots varande brandtålighet. Nödbelysningen bör inte slockna i andra delar av byggnaden än den 
brandcell där det brinner om kablarna påverkas av branden. (BFS  2011:26).  
5:35 Särskilda krav för de olika verksa mhetsklasserna  
5:351  Verksamhetsklass 2A  
Lokaler som tillhör verksamhetsklass 2A ska förses med vägledande markeringar. Mindre lokaler som 
är lätt överblickbara får utformas utan krav på vägledande markering. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Lokaler kan utföras  utan vägledande markering om gångavstånd till utrymni ngsväg är högst 
15 meter och utrymningsvägarna är synliga från huvud delen av lokalen. (BFS  2011:26).  
5:352  Verksamhetsklass 2B och 2C  
Utrymningsvägar från samlingslokaler ska dimensioneras för det maxi mala antal personer som får 
vistas i lokalen. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
I samlingslokaler eller i förrum till dessa bör det finnas skyltar som anger det största antalet 
personer som samtidigt får vistas i lokalen.  
Vid dimensioneringen av utrymningsplatser  bör minst 1 % av maximala personantalet 
förutsättas v ara i behov av att använda en utrymningsplats. Utrymningsplatser bör rymma samma 
antal mindre utomhusrullstolar som det antal personer som beräknas behöva använda 
utrymningsplatsen. Dimensioneringen av utrymningsplatser bör göras så att dessa tillsammans k an 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
64 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 rymma de personer som är i behov av utrymningsplats och med hänsyn till att en av 
utrymningsplatserna kan blockeras av brand.  
Regler om tillgängliga och användbara dörrar finns i avsnitt 3:143.  
Sittplatserna i en samlingslokal bör vara ordnade i rader  i ett eller flera bänkfält, så att 
utrymningen kan ske lätt.  
Bänkrader bör inte vara bredare än 40 sittplatser om utrymningen ka n ske åt två håll, annars 
inte bredare än 10 sittplatser. Det fria passagemåttet framför en bänkrad till nästa bänkrad bör var a 
minst 0,45 meter. Stolar i en hörsal, teater, biograf eller motsvarande bör vara fastsatta i golvet. 
(BFS  2014:3).  
 
Dörrar i ell er till utrymningsväg ska kunna öppnas genom att trycka på dörren eller kunna öppnas 
med ett lättmanövrerat trycke. (BFS 2011: 26). 
Allmänt råd  
Dörrar för utrymning från samlingslokaler bör kunna öppnas genom tryck utåt eller genom att ett 
dörrtrycke trycks  nedåt. Denna manöver bör kunna ske med ett handgrepp. Manövern bör också 
innebära att båda dörrbladen öppnas om dubbelbladiga  dörrar används. Om bägge dörrbladen inte 
kan öppnas genom en sådan manöver bör passiv dörrhalva förses med beslag enligt SS -EN 11 25. 
Dörrar för utrymning bör utformas med enkelt trycke, t.ex. beslag enligt SS -EN 179. Dörrar i 
samlingslokaler avsedda för f ler än 1  000 personer bör utformas med beslag enligt SS -EN 1125. 
(BFS 2011:26).  
 
Samlingslokaler ska förses med anordningar för va rning i händelse av brand och vid behov 
anordning för tidig upptäckt av brand. (BFS 2011:26).  
Allmänt råd  
Samlingslokaler bör förses med utrymningslarm. Utrymningslarm i samlingslokaler i 
verksamhetsklass 2C bör aktiveras med automatiskt brandlarm och även  kunna aktiveras manuellt. 
Samlingslokaler i verksamhetsklass 2B kan förses med enbart manuellt aktiverat utrymningslarm.  
Talat meddelande bör användas som utrymningslarm eftersom det normalt ger en snabb 
initiering av utrymningen från byggnaden. Enklare utrymningslarm, t.ex. ringklocka eller siren, 
kan användas i samlingslokaler i verksamhetsklass 2B som är avsedda för högst 30 0 personer eller 
som innehåller biografsalong, teater, hörsal eller motsvarande.  
I samlingslokaler som kan förväntas ha svag elle r ingen belysning bör belysningen tändas 
automatiskt vid utrymningslarm. I samlingslokaler med hög ljudnivå bör musik och likn ande 
stängas av automatiskt vid utrymningslarm. (BFS  2011:26).  
 
Samlingslokaler ska vara försedda med vägledande markeringar för u trymning.  
Samlingslokaler ska vara försedda med allmänbelysning och nödbelysning. Utrymningsvägar från 
samlingslokaler ska var a försedda med nödbelysning. Omedelbart utanför utgångar till det fria ska 
nödbelysning anordnas.  
Utvändiga utrymningsvägar från samlingslokaler ska i hela sin längd vara belysta och försedda med 
nödbelysning. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Även trappor i sam lingslokalen bör belysas av nödbelysning. Belysningsstyrkan bör motsvara 
lägst 5 lux i trappor. (BFS  2011:26).  
5:353  Verksamhetskl ass 3  
Bostäder i verksamhetsklass 3 ska förses med anordningar för tidig upptäckt och varning i händelse av 
brand. Signalen sk a kunna uppfattas i de utrymmen där personer vistas mer än tillfälligt.  
Väg till utrymningsväg i gemensamhetsutrymmen i verksamhet sklass 3B ska vara försedda med 
nödbelysning. (BFS  2014:3).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  65 (152) 
 Allmänt råd  
Anordningar för tidig upptäckt och varning i händels e av brand bör vara brandvarnare i 
verksamhetsklass 3A.  
Anordningar för tidig upptäckt och varning i händelse av brand bör vara utrymningslarm som 
aktiveras med automatiskt brandlarm i verksamhetsklass 3B. (BFS  2014:3).  
 
Bostadsrum i verksamhetsklass 3 som  finns i byggnader i byggnadsklass Br2 eller Br3 ska kun na 
utrymmas utan hjälp av räddningstjänsten. (BFS  2014:3) . 
Allmänt råd  
Utrymningsvägar från bostadsrum i verksamhetsklass 3A kan anordnas enligt något av följande 
alternativ:  
a) Utgång till utrymnings väg, t.ex. en trappa utanför bostaden eller direkt till säker plats.  
b) Utgång till en utvändig trappa eller fast stege utformad enligt SS  831340 som leder till säker 
plats.  
c) Öppningsbart fönster med öppningens underkant högst 5,0 meter över marknivån.  
d) Genom ett annat närliggande rum i samma plan som uppfy ller vad som anges i a), b) eller c) 
i första stycket. Alternativ d) gäller enbart om det närliggande rummet är avskilt från eller enkelt 
kan avskiljas från underliggande våning.  
Utrymning från ett bo stadsrum i verksamhetsklass 3B kan anordnas enligt något  av följande 
alternativ:  
a) Med en utgång till en utrymningsväg, t.ex. en trappa utanför bostaden.  
b) Direkt till en säker plats.  
c) Genom ett annat närliggande rum som har utgång till en utrymningsvä g. 
d) Via fönster enligt avsnitt 5:323. (BFS  2014:3).  
5:354 Verksamhetsklass 4  
Utrymmen i verksamhetsklass 4 ska förses med anordningar för tidig upptäckt och varning i händelse 
av brand. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
I byggnader som är avsedda för minst nio gäster eller med minst fem gästrum bör utrymmen i 
verksa mhetsklass 4 förses med utrymningslarm som kan aktiveras manuellt och med automatiskt 
brandlarm. I byggnader med verksamhetsklass 4 i enbart markplan som har utgång direkt till det 
fria från varje gäs trum kan istället förses med brandvarnare och manuellt a ktiverat 
utrymningslarm. Larmknappar bör finnas på varje plan och vara placerade vid lättåtkomliga platser 
samt i receptionen.  
Byggnader avsedda för färre än nio gäster och med färre än fem gästrum bö r förses med 
brandvarnare. Brandvarnare bör placeras i v arje gästrum. (BFS  2013:14).  
 
Utrymmen i verksamhetsklass 4 ska vara försedda med vägledande markeringar för utrymning. 
Utrymningsvägar ska vara försedda med nödbelysning. Anslag med utrymningsplan sk a finnas i varje 
gästrum. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Utrymningsplan bör placeras i direkt anslutning till dörr till utrymningsväg. Utrymningsplanen bör 
beskriva innebörden och karaktären av utrymningslarmet, vad hotellgästen förväntas göra och vara 
komplet terad med en ritning som visar byggnadens utrymningsväga r. I byggnader med minst nio 
gäster eller med minst fem gästrum bör utrymningsplan utformas enligt SS  2875. (BFS  2011:26).  
5:3541  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:3542  har upphävts genom (BFS  2011: 26). 
5:3543  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
66 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:355  Verksamhetsklass 5A  
Utrymmen i verksamhetsklass 5A ska förses med anordningar för tidig upptäckt och varning i 
händelse av brand.  
Utrymningsvägar och utrymmen i verksamhetsklass 5A som är avsedda att anvä ndas nattetid ska 
förses med nö dbelysning.  (BFS  2016:6).  
Allmänt råd  
Anordningar för tidig upptäckt och varning i händelse av brand kan utgöras av brandvarnare. 
Brandvarnare bör placeras så att de täcker hela verksam heten. Varje brandvarnare kan förväntas  ha 
en täckningsyta på högst 60  m2.  
För förskola som bedrivs nattetid bör anordning för tidig upptäckt och varning i händelse av 
brand utgöras av utrymningslarm som aktiveras med automatiskt brandlarm. (BFS  2016:6).  
5:356  Verksamhetsklass 5B  
Utrymmen i ve rksamhetsklass 5B ska förses me d anordningar för tidig upptäckt och varning i 
händelse av brand.  
Utrymningsvägarna från utrymmen i verksamhetsklass 5B ska vara försedda med nödbelysning. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Anordningar för tidig upptäckt och varnin g i händelse av brand bör utgör as av utrymningslarm 
som kan aktiveras manuellt och med automatiskt brandlarm. Utrymningslarmet bör i övrigt vara 
anpassat efter förutsättningarna för personalingripanden och de boendes hälsa. Det kan t.ex. 
innebära att vibra tionslarm, ljussignaler eller s irener an passade för personer med hörsel nedsättning 
används. (BFS  2011:26).  
5:357  Verksamhetsklass 5C  
Utrymmen i verksamhetsklass 5C ska förses med anordningar för tidig upptäckt i händelse av brand.  
Vägar till utrymningsväg ar får passera genom angränsand e brandcell. Passage mellan brandceller 
ska kunna ske utan att brandgas sprider sig till den icke brandutsatta avdelningen.  
Utrymningsvägarna från utrymmen i verksamhetsklass 5C ska vara försedda med nödbelysning.  
Vägledande  markering ska finnas i byggnad er i verksamhetsklass 5C. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Anordningar för tidig upptäckt i händelse av brand bör utgöras av automatiskt brandlarm.  
Luftsluss bör finnas för att möjliggöra passage mellan brandceller. (BFS  2011:26).  
5:358  Avskilda mötesrum m.m.  
Allmänt råd  
I ett rum i verksamhetsklass 1, 2A, 2B och 5C där personer kan vistas bakom stängda dörrar, som 
är beläget så att utrymningsväg endast kan nås genom passage genom korridor eller annat 
utrymme, finns risk att bli in nestängd vid brand. För att upp nå kravet på tillfredsställande 
utrymning bör utrymningslarm som aktiveras med automatiskt brandlarm installeras om  
– rummet rymmer fler än 30 personer, eller  
– rummet rymmer fler än tio personer och gångavståndet till närma ste utrymningsväg är över 
10 me ter. 
Kravet gäller inte för utrymmen där man vistas endast tillfälligt. (BFS  2011:26).  
5:36 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:361  har upphävts genom (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  67 (152) 
 5:37 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:371  har upphävts  genom (BFS  2011:26).  
5:3711  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:3712  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:372  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:373  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:374  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:3741  har upphävts genom (BFS  2011:26 ). 
5:375  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:4 Skydd mot uppkomst av brand  
5:41 Allmänt  
Byggnader och fasta installationer ska utformas med tillfredställande skydd mot uppkomst av brand.  
Temperaturen på ytan av närbelägna byggnadsdelar och fast in redning av brännbart material får inte 
bli så hög att materialet kan antända. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Tillfredställande skydd mot uppkomst av brand kan uppnås genom att hög temperatur, 
värmestrålning och gnistbildning inte orsakar antändning i närliggan de byggnadsdelar eller fast 
inredning.  
Byggnadsdelar och fasta installationer bör utformas så a tt de egenskaper som är nödvändiga 
inte förbrukas eller försämras med hänsyn till den temperatur de kan förväntas utsättas för. 
Exempel på sådana egenskaper kan  vara den avskiljande förmågan eller skydd mot antändning.  
Kravet i föreskriftens andra stycke ä r uppfyllt om temperaturen på ytan av närbelägna 
byggnadsdelar och fast inredning av brännbart material inte överstiger 85  °C. Andra 
temperaturkriterier kan anv ändas om materialets egenskaper är väl kända och dokumenterade.  
Vid utformning bör hänsyn tas till att temperaturen kan öka vid långvarig kontinuerlig drift 
eller om den fasta installationen byggs in. När installationsdelar kläs in bör material som kan få  
högre temperatur än 85  °C om det byggs in, vara material av lägst A2 -s1,d0.  
Fasta elinstal lationer regleras av Elsäkerhetsverket. (BFS  2011:26).  
5:42 Uppvärmningsanordningar m.m.  
5:421  Allmänt  
Uppvärmningsanordningar ska, utöver vad som avses i avsnitt 5: 41, utformas så att skydd mot annan 
fara begränsas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Exempel på u ppvärmningsanordningar kan vara eldstäder, kaminer, bastuaggregat, värmepaneler 
och liknande.  
Med annan fara avses soteld, ofullständig förbränning samt rökgasläcka ge från eldstäder, 
eldningsapparater, värmeinstallationer samt rök - och avgaskanaler. (BFS  2011:26) .  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
68 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Eldstad ansluten till skorsten, rök - eller avgaskanal ska utformas så att systemet utgör en brandsäker 
och väl fungerande helhet. (BFS  2011:26).  
Allmänt r åd 
Val av skorsten och kanal bör göras med hänsyn till eldstadens egenskaper, såsom tempera tur på 
rök- eller avgaser. Hänsyn bör även tas till inverkan från kontinuerlig eldning under lång tid vilket 
kan påverka kanalens beständighet.  
Regler om utsläpp ti ll omgivningen finns i avsnitt 6:7. (BFS  2011:26).  
5:422  Eldstäder  
5:4221  Allmänt  
Allmänt r åd 
Eldstäder och förbindelsekanaler kan uppfylla kravet enligt avsnitt 5:41 skydd mot värmepåverkan 
genom att ha erforderligt skyddsavstånd, skydd mot strålning elle r en kombination av båda.  
Eldstäder bör tillföras tillräcklig mängd förbränningsluft så at t förbränningen inte sker med 
okontrollerat luftunderskott.  
Vad som är erforderligt skyddsavstånd beror bl.a. på den strålande ytans storlek, temperatur och 
emissivi tet. Bestämningen av erforderligt avstånd kan göras på följande sätt:  
1. För en oisolerad e ldstad som inte är vattenmantlad eller för en oisolerad rök - och avgaskanal 
kan erforderligt skyddsavstånd till brännbara byggnadsdelar sättas till minst 0,5 meter.  
2. Brännbara byggnadsdelar kan skyddas av ett strålningsskydd av material av lägst 
brandte knisk klass A2 -s1,d0, och med tillräcklig utsträckning i höjd - och sidled och placerat med 
ett avstånd till brännbara byggnadsdelar eller till eldstaden.  
3. För eld städer, beroende på typ, kan erforderligt skyddsavstånd verifieras med SS -EN 13229 
eller SS -EN 13240.  
Vägledning för verifiering av skorstenar ges i SS -EN 15287 -1 eller  SS-EN 15287 -2. 
(BFS  2011:26).  
5:4222  Belastningar  
Eldstäder och förbindelsekanaler ska  ha tillräcklig hållfasthet för att ta upp förekommande 
belastningar. Eldstäder, eldningsapparater, och liknande ska placeras på underlag med tillräcklig 
bärförmåga. Grund och underlag ska utformas så att brandspridning nedåt begränsas och otätheter på 
grund av sättningar inte uppkommer i anslutna kanaler och rörledningar. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Underlaget till eldstäder bör utformas i lägst brandteknisk klass R  60 utom i småhus. I småhus bör 
underlaget utformas i läg st brandteknisk klass R  15. (BFS  2011:26).  
5:4223  Eldstadsplan  
Eldstäder för eldning med fast eller flytande bränsle ska vara försedda med skydd mot brandspridning 
nedåt så att antändning av golvet inte kan ske på grund av spill, glöd eller gnistor.  
Allmä nt råd  
Skydd mot brandspridning nedå t uppfylls om golvbeläggning eller eldstadsplan utförs i lägst 
brandteknisk klass A2 -s1,d0.  
Finns det ett fritt utrymme under eldstaden eller eldstadsbotten, bör eldstadsplanet omfatta även 
detta utrymme.  
Eldstadsplanet  för pannor eldade med fasta bränsle n bör vara minst 2  meter framför sidan med 
eldstadsöppningen och minst 1 meter utanför de andra delarna. Vid mindre, slutna eldstäder bör 
eldstadsplanet sträcka sig minst 0,3 meter framför eldstaden och till minst 0,1 me ter på vardera 
sidan om eldstaden el ler ha minst 0,2 meter tillägg på vardera sidan om öppningen. För större 
slutna eldstäder (exempelvis kakelugnar) kan utsträckningen i sidled dock begränsas till 
eldstadsöppningens bredd med minst 0,2 meter tillägg på va rdera sidan om öppningen. För öppna 
eldstäder bör eldstadsplanet anordnas så att det horisontella avståndet från mitten av eldhärdens 
bakre del till oskyddat brännbart golv är minst 1,0 meter. Från en större öppen eldhärd bör 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  69 (152) 
 eldstadsplanet dessutom alltid  sträcka sig minst 0,3 meter framför  eldstaden. Om eld stadsbotten 
ligger högre än 0,4  meter över golvet, bör avståndet ökas med hälften av det överskjutande 
höjdmåttet.  
Eldstadsplan för lokaleldstad i utrymmen i verksamhetsklass 3 kan bestå av 0,7 mm stålp låt. 
För sådan del av ett eldstadspl an som ligger under eldstaden får plåt dock endast användas, om det 
finns ett minst 50 mm fritt, luftat utrymme mellan eldstaden och eldstadsplanet och om 
temperaturförhållandena i övrigt tillåter.  
För andra verksamheter  kan eldstadsplan bestå av minst 50 mm betong, tegel eller annat 
material som uppfyller kravet på A2 -s1,d0 samt avskiljande funktion EI 30. (BFS  2013:14).  
5:423  Askutrymme  
I andra byggnader än småhus ska det i anslutning till avskilt pannrum med eldstad fö r eldning med fast 
eller flytande br änsle finnas ett utrymme för upplag av sot och aska, där askan kan förvaras på ett 
betryggande sätt. Med betryggande sätt avses att utrymmet ska vara avskilt så att aska eller annat 
glödande material inte kan ge antändni ng eller pyrolys i eller vid askförr ådet. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Utrymmet kan utgöras av ett avskilt rum eller ett utrymme utomhus.  
Utrymmet bör dimensioneras för att askan kan förväntas ha temperaturer på upp till 200  °C och 
ett energiinnehåll motsvar ande 4 MJ/kg.  
Utrymmet kan uppfylla föreskriften genom avskiljning i brandteknisk klass EI  15 med dörrar 
eller luckor i lägst brandteknisk klass EI 15 -C. Materialet i avskiljningen bör vara utfört i lägst 
klass A2 -s1,d0. (BFS  2011:26).  
5:424  Eldningsappara t 
En eldningsapparat ska vara utförd  med betryggande säkerhet mot brand och mot spridning av brand 
till bränsleförråd. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Eldningsapparaten bör vara försedd med minst två av varandra oberoende system för skydd mot 
brandspridning bak åt genom eldningsapparaten till brän sleförrådet. (BFS  2011:26).  
5:425  Skorstenar  
5:4251  Allmänt  
Skorstenar samt rök - och avgaskanaler ska placeras och utformas så att närliggande byggnadsdelar och 
fasta installationer inte kan antändas.  
Skorstenar samt rök - och avgaskanaler, inklusive isoler ing och omgivande schakt, får inte ha en 
yttemperatur som överstiger 100  °C när den anslutna anordningen drivs med högsta effekt. Inom det 
rum där eldstaden är placerad får dock en högre yttemperatur förekomma. (BFS  2014 :3). 
Allmänt råd  
Utformning av skors tenar kan verifieras enligt SS -EN 1443 samt SS-EN 15287 -1 eller SS -
EN 15287 -2. 
Regler om skydd mot brännskador finns i avsnitt 8:4. (BFS  2014:3).  
 
Rök- och avgaskanaler ska utformas med hänsyn till genomströmningen. Tvärsnittsarean i en kanal, 
som fungerar  genom naturligt drag, ska utformas med hänsyn till den eldstad som kanalen ska anslutas 
till, eldstadens värmeeffekt, det bränsle som ska användas  samt kanalens höjd. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Tvärsnitt på rök - och avgaskanal för en eldstad kan beräknas enligt SS -EN 13384 -1.  
Verifiering kan göras genom standardserien SS -EN 13384 -1, SS -EN 13384 -2 eller SS -EN 
13384 -3. (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
70 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:4252  Belastn ingar  
Vid utformning ska skorstenens egenvikt, yttre belastning och temperaturpåverkan på byggmaterialens 
egenskaper beaktas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Yttre belastning på en skorsten kan vara orsakad av vind - och snölast samt dynamisk belastning av 
vind.  Vindpåverkan kan beaktas med belastningen 1,5  kN/m2. (BFS  2011:26).  
5:4253  Höjd  
Skorstenar samt rök - och av gaskanaler ska ha en sådan höjd att risk för brand begränsas. Utformning 
ska göras med hänsyn till anslutna eldstäder och eldningsapparater samt bränsleslag. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Regler om skorstenshöjd finns även i avsnitt  6:743. (BFS  2011:26).  
5:4254 Vertikal riktning  
Skorstenars samt rök - och avgaskanalers avvikelse från vertikal riktning får inte påverka 
brandsäkerheten eller skorstenens funktion. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Rök- och avgaskanaler bör utformas så att effek ten av värmerörelser beakta s. (BFS  2011:26).  
5:4255  Materialegenskaper och beständighet  
Väggar i skorstenar samt rök - och avgaskanaler ska utformas så att dess funktion inte äventyras. 
Särskilt ska temperaturvariationer, klimatpåverkan, korrosiva rökgaser,  fukt samt användning av 
sotningsredskap beaktas.  
Insatsrör ska utformas så att röret eller angränsande byggnadsdelar inte skadas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Lämpliga materialkvaliteter anges i SS -EN 15287 -1, bilaga A, D och E samt SS -EN 15287 -2, 
bilaga A, D och E. Om ett insatsrör monteras i kanalen bör det göras i hela dess längd.  
Risken för fukt och korrosion i kanal bör beaktas med hänsyn till bränsle och rökgastemperatur. 
Under korrosiva förhållanden bö r korrosionsbeständiga material användas. Korrosiva förhållanden 
innebär exe mpelvis att rökgasens temperatur i rökkanalen understiger syradaggpunkten och 
bränslets svavelhalt är över 0,1 % eller innehåller klorider.  
Skorstenar samt rök - och avgaskanaler bö r vara frostbeständiga. (BFS  2011:26).  
5:4256  Täthet  
Skorstenar, rök - och av gaskanaler ska vara så täta att brandfara, risk för förgiftning eller andra 
olägenheter inte uppstår. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Tätheten kan kontrolleras genom läckagemätning elle r röktrycksprovning.  
Tätheten kan uppfyllas med utförande enligt gastäthets klasserna i tabell 5 i SS -EN 1443 avsnitt 
6.4.1. Vid beräkning av luftläckaget räknas ytan efter kanalens inneryta. Tätheten i fogar kan 
uppfyllas genom temperaturtåliga tätningar som är beständiga över tid.  
Röktrycksprovning bör provas så att tätheten för  hela skorstenen, rök - eller avgaskanalens 
undersöks. (BFS  2011:26).  
5:4257  Soteld  
Rök- och avgaskanaler, som ansluts till eldstäder avsedda för sotalstrande bränslen, ska utformas  med 
betryggande skydd mot utveckling av brand på grund av soteld. (BFS  2011 :26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  71 (152) 
 Allmänt råd  
Kravet kan uppfyllas med rök - och avgaskanaler som bibehåller sina egenskaper efter soteld eller 
genom att rök - och avgaskanaler omges av ett skorstensschakt. Ä ven luckor, anslutningar eller 
andra installationer som är en del av kanalen  omfattas av kravet.  
Rök- och avgaskanal i brandteknisk klass G(x) med erforderligt skyddsavstånd x till brännbart 
material kan utformas utan skorstensschakt. Skorstenens täthet ef ter soteldsprovning bör motsvara 
kraven på täthet enligt 5:4256.  
Skorstenssc haktet bör utformas i material som i sig inte bidrar till brandförloppet och som 
upprätthåller en brandtekniskt avskiljande funktion gentemot andra utrymmen. Skorstensschakt 
som om sluter rök - och avgaskanaler kan utformas i material av A2 -s1,d0 och med sch aktväggar i 
lägst brandteknisk klass EI 60 utom i småhus där schaktväggarna kan utformas i lägst brandteknisk 
klass EI 15. Skorstenschakt utförda på detta sätt uppfyller kravet på skydd mot soteld.  
Regler om skydd mot brännskador finns även i avsnitt 8:4.  (BFS  2011:26).  
5:426  Anslutning till rök - och avgaskanal  
Avgaser och rökgaser från fasta installationer ska inte ge upphov till ökad brandfara, ökad risk för 
förgiftning eller ann an olägenhet.  
Avgaser ska avledas genom avgaskanal eller rökkanal. Rökgaser  ska avledas genom rökkanal.  
Fasta installationer för gasformigt eller flytande bränsle behöver inte anslutas till rök - eller 
avgaskanal, om de installeras i ett utrymme där venti lationen är tillräcklig, och där förbränningen inte 
ger upphov till ökad bra ndfara, ökad risk för förgiftning eller andra olägenheter. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Med fasta installationer avses exempelvis uppvärmningsanordningar och spisar.  
Eldstäder för fas t eller flytande bränsle bör anslutas till rökkanal. Eldstäder avsedda för g as bör 
anslutas till avgaskanal.  
Funktionen för rök - och avgaskanaler kan beräknas och verifieras enligt SS -EN 13384 -1. 
Gasapparater bör anslutas till avgaskanal om förbränningen avsiktligt sker med luftunderskott eller 
sotande låga.  
Att förbränningen in te ger upphov till ökad brandfara eller ökad risk för förgiftning är beroende 
av mängden förbränningsprodukter och deras egenskaper.  
Fasta installationer för gasformigt eller flytande bränsle med en märkeffekt på max 12 kW som 
installe rats i ett utrymme m ed en volym större än 7 m3 kan utföras utan anslutning till rök - eller 
avgaskanal.  
Regler om luft finns även i avsnitt 6:2. (BFS  2014:3).  
 
Rök- och avgaskanaler, som ansluts till fler än en eldstad ska utformas så att brandrisken eller andra 
olägenheter in te ökar. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Om flera eldstäder ansluts till samma kanal bör riskerna för kondensering, brandspridning, 
inrykning genom eldstad som inte används och eldstädernas funktion vid samtidig eldning beaktas. 
Detta gäller  även avgaskanaler f rån bränsledriva motorer. Funktionen för rök - och avgaskanaler 
som ansluts till fler än en eldstad kan beräknas och verifieras enligt SS -EN 13384 -2. 
Eldstäder i samma pannrum kan anslutas till samma kanal under de begränsningar som gäll er 
för kanalen med h änsyn till maximal temperatur, märkeffekt och att rökgaserna på ett tillförlitligt 
sätt kan ledas ut från byggnaden. (BFS  2011:26).  
5:427  Avskilt pannrum  
Allmänt råd  
En panna eller flera pannor, vars sammanlagda märkeffekt överstiger 60  kW bör installeras i 
avskilt pannrum. Avskilt pannrum bör endast genom luftsluss stå i förbindelse med 
utrymningsvägar från bostäder i verksamhetsklass 3, och kontor i verksamhetsklass 1 som inte 
utgör integrerad del i industriverksamhet eller liknande. (BFS 2013:14).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
72 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:428  Rensning och inspektion  
Eldstäder, rök - och avgaskanaler ska vara åtkomliga för rensning, kontroll och inspektion utan 
olägenhet. Rensluckor ska utformas i material som inte kan antändas och som tål 
temperaturvariationer samt korrosion.  (BFS  2011:26).  
Allm änt råd  
Förbränningskammare, askrum, förbindelsekanaler, rök - och avgaskanaler bör kunna rensas med 
vanliga sotningsredskap.  
Rensluckor bör sluta tätt och utformas i material i lägst klass A2 -s1,d0. Vid behov bör 
rensluckor reglas för att undvika att de ö ppnas vid övertryck i kanalen.  
Rensluckor bör inte finnas i utrymmen där personer vistas mer än tillfälligt eller i garage. Om 
rensluckor placeras i utrymmen där personer vistas mer än tillfälligt eller explosiva gaser kan 
bildas bör t äthet, yttemperatur,  skydd mot ofrivillig öppning och barnsäkerhet särskilt beaktas.  
Regler om driftutrymmen finns även i avsnitt 3:4. (BFS  2011:26).  
5:43 Matlagningsanordningar  
En spis och andra matlagningsanordningar ska placeras så att betryggande skyd d mot uppkomst av 
brand uppnås. (BFS 2011:26).  
Allmänt råd  
Betryggande skydd mot uppkomst av brand kan erhållas genom ett vertikalt skyddsavstånd från 
ovansidan av en elektrisk spis till brännbart material eller spisfläkt som är minst 0,5 meter. För 
gasspi sar bör dock avstånd et vara minst 0,65 meter. (BFS 2011:26).  
5:431  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:432  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:433  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:434  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:435  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:436  har upphä vts genom (BFS  2011:26).  
5:437  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:44 Garage  
Garage ska utformas så att risken för brand eller explosion begränsas på grund av förekomst av 
brännbara eller explosiva gaser. (BFS  2011:26).  
Allmä nt råd  
Uppvärmning i garage bö r inte ske med öppen låga, öppen glödspiral eller annan anordning som 
kan orsaka brand eller explosion.  
Rensluckor i garage bör utformas så att de är täta och så att temperaturen på luckorna 
begränsas. (BFS  2011:26).  
5:45 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:451  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:452  har upphävts genom (BFS 2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  73 (152) 
 5:5 Skydd mot utveckli ng och spridning av brand och brandgas inom byggnader  
5:51 Allmänt  
Allmänt råd  
Brandklassat ytskikt och beklädnad, brandcellsindelning, brandsektionerin g, brandtekniska 
installationer är exempel på skyddsåtgärder som kan begränsa utveckling och spridning a v brand 
och brandgas inom en byggnad. (BFS  2011:26).  
5:511  har upphävts genom (BFS 2011:26).  
5:512  har upphävts genom (BFS 2011:26).  
5:513  har upphävts genom (BFS 2011:26).  
5:514  har upphävts genom (BFS 2011:26).  
5:515  har upphävts genom (BFS 2011:26).  
5:52 Material, ytskikt och beklädnad  
5:521  Väggar, tak, golv och fast inredning  
Material i tak, väggar, golv och fast inredning ska ha sådana egenskaper el ler ingå i byggnadsdelar på 
ett sådant sätt att de  
– är svåra att antända,  
– inte medverkar till snabb brandspridning,  
– inte snabbt utvecklar stora mängder värme eller brandgas,  
– inte deformeras vid ringa brandpåverkan så att fara kan uppstå,  
– inte fall er ned eller på annat sätt förändras så att risken för personskador ökar,  
– inte smälter och drop par utanför brandhärdens omedelbara närhet.  
Kravnivån på material beror på den mängd värme och brandgas som kan tillåtas utvecklas i 
byggnaden. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Material med lägre brandteknisk klass än D -s2,d0 bör skyddas mot brandpåverkan under brandens 
inledningsskede så att motsvarande brandskydd som ytskikt i brandteknisk klass D -s2,d0 uppnås. I 
bostäder i verksamhetsklass 3 och lokaler och bostäde r i verksamhetsklasserna 4 och 5 bör sådana 
material i byggnadsdelar skyddas av en beklädnad i br andteknisk klass K 210/B -s1,d0. Exempel på 
material som bör skyddas är brännbar isolering, skivmaterial eller liknande i lägre brandteknisk 
klass än D -s2,d0.  
Förutom för utrymningsvägar och särskilda lokaler enligt avsnitt 5:522 och 5:523 bör följande 
ytski kt väljas:  
– I byggnader i byggnadsklass Br1 bör takytor ha ytskikt av brandteknisk klass B -s1,d0, fäst 
på material av A2 -s1,d0 eller på beklädnad i brandtekn isk klass K 210/B -s1,d0. Väggytor bör ha 
ytskikt av lägst brandteknisk klass C -s2,d0.  
– I byggnade r i byggnadsklass Br2 bör takytor ha ytskikt av lägst brandteknisk klass C -s2,d0, 
fäst på material av A2 -s1,d0 eller på beklädnad i brandteknisk klass K 210/B -s1,d0. Väggytor bör 
ha ytskikt av lägst brandteknisk klass D -s2,d0.  
– I byggnader i byggnadsklass  Br3 bör tak - och väggytor ha ytskikt av lägst brandteknisk klass 
D-s2,d0.  
– I tältbyggnader med ett enkelt skikt dukmaterial, i verksamhetsklass 1 och 2A, bö r tak- och 
väggytor ha ytskikt av lägst brandteknisk klass E.  
För mindre byggnadsdelar kan ytski kt utformas i lägre brandteknisk klass dock lägst 
brandteknisk klass D -s2,d0. Mindre byggnadsdelar motsvaras av sådana byggnadsdelar vars 
sammanlagda omslutnin gsarea understiger 20 % av anslutande tak eller vägg. Exempel på sådana 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
74 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 mindre byggnadsdelar kan vara dörrblad, dörr - och fönsterkarmar, tak - och golvlister, och balkar. 
Detta gäller dock inte rörisolering.  
Detsamma gäller för rum i de fall ytskiktet inte påverkar utrymningssäkerheten i byggnaden. 
Detsamma gäller för rörisolering i sådana rum. Det kan  vara mindre rum om högst 15 m2, t.ex. 
hygienutrymmen eller bastu. Hisskorg kan utformas med ytskikt i brandteknisk klass D -s2,d0 om 
hisschaktet är placerad i egen brandcell. (BFS  2014:3).  
5:522  Väggar och tak i utrymningsvägar  
I utrymningsvägar ska väggar  och tak utformas så att en brands utveckling i lokalen inte får nämnvärt 
bidrag från takens och väggarnas ytskikt.  
Allmänt råd  
I byggnader i klass Br1 och Br2  bör takytor och väggytor i utrymningsvägar ha ytskikt av lägst 
brandteknisk klass B -s1,d0. Ytski ktet bör fästas på material i brandteknisk klass A2 -s1,d0 eller på 
beklädnad i lägst brandteknisk klass K 210/B -s1,d0.  
I byggnader i klass Br3 bör takytor och v äggytor ha ytskikt enligt följande:  
a) Utrymningsvägar i verksamhetsklass 4 och 5A bör ha ytskikt  av klass  B-s1,d0 på takytor och 
lägst klass C -s2,d0 på väggytor. Ytskikten bör fästas på material av A2 -s1,d0 eller på beklädnad i 
klass K 210/B -s1,d0.  
b) Utrymningsvägar som är gemensamma för två eller flera bostads - eller kontorslägenheter bör 
ha ytskikt  av klass B -s1,d0 på takytor och av lägst klass C -s2,d0 på väggytor.  
c) Utrymningsvägar från lokaler i verksamhetsklass 6 bör ha tak - och väggytor med ytskikt av 
klass B -s1,d0 fäst på material av A2 -s1,d0 eller på beklädnad i klass K 210/B -s1,d0. 
(BFS  2013:14).  
5:523  Särskilda lokaler  
Taken och väggarna i  
– samlingslokaler i verksamhetsklasserna 2B och 2C,  
– lokaler i verksamhetsklass 5A och 5C,  
– lokaler i verks amhetsklass 6,  
– avskilda pannrum,  
– brandsluss,  
– större garage som inte t illhör småhus, och  
– storkök  
ska utformas så att deras ytskikt endast kan ge ett försumbart bidrag till en brands utveckling.  
Allmänt råd  
Med större garage avses garage som är stör re än 50 m2. 
Tak- och väggytor bör ha ytskikt av lägst klass B -s1,d0. Ytski ktet bör fästas på material i klass 
A2-s1,d0 eller på beklädnad i lägst klass  K210/B -s1,d0.  
Väggytor i utrymmen i verksamhetsklass 5A och 5C och storkök kan utföras med ytskikt av 
klass C -s2,d0 fäst på material av A2 -s1,d0 eller beklädnad i klass K 210/B -s1,d0. Takytor bör ha 
ytskikt av klass B -s1,d0 fäst på material av A2 -s1,d0 eller beklädnad i klass K 210/B -s1,d0. 
(BFS  2013:14).  
5:524  Golvbeläggningar  
Golvbeläggningen i  
– utrymnin gsvägar i byggnader i klass Br1,  
– utrymningsvägar från samlingslokaler i v erksamhetsklass 2B och 2C,  
– brandslussar  
ska vara utförd med material med begränsad benägenhet att sprida brand och utveckla brandgaser. 
(BFS  2011:26).    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  75 (152) 
 Allmänt råd  
Golvbeläggning  bör utformas i lägst klass C fl-s1. (BFS  2011:26).  
 
Golvbeläggningen i  
– samlingslokaler i verksamhetsklass 2B och 2C,  
– lokaler i verksamhetsklass 6  
ska vara utförd med material med måttlig benägenhet att sprida brand och utveckla brandgaser. 
(BFS  2011:2 6). 
Allmänt råd  
Golvbeläggning bör utformas i lägst klass D fl-s1. (BFS  2011:26).  
 
Golvbeläggningen i avskilda pannrum ska vara utförd med material som inte kan antändas. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Golvbeläggning i avskilda pannrum bör utformas i lägst klas s A1 fl. (BFS  2011:26).  
5:525  Rörisolering  
Allmänt rå d 
Om den sammanlagda exponerade omslutningsarean på rörinstallationer är mer än 20  % av 
angränsande vägg - eller takyta bör rörisoleringen uppfylla klass A2 L-s1,d0 eller ytskiktskravet för 
angränsande ytor  på väggar, tak och golv.  
Om den sammanlagda exponer ade omslutningsarean på rörinstallationer är mindre än 20 % av 
angränsande vägg - eller takyta bör rörisoleringen uppfylla lägst följande klasser:  
– BL-s1,d0 där omgivande ytor har kravet B -s1,d0.  
– CL-s3,d0 där omgivande ytor har kravet C -s2,d0.  
– DL-s3,d0  där omgivande ytor har kravet D -s2,d0. (BFS  2011:26).  
5:526  Luftbehandlingsinstallationer  
Allmänt råd  
Material i luftbehandlingsinstallationer bör vara av klass A2 -s1,d0. För systemdelarna som anges i 
tabell 5:526 accepteras lägre brandteknisk klass. (BFS  2011:26).  
Tabell  5:526  Egenskaper för luftbehandlingsinstallationer  
 Mindre detaljer såsom filtermaterial, 
packningar, fläktremmar och elinstallationer.  Inget krav (klass F)  
 Kanaler i enbostadshus.  Klass E  
 Kanaler, förutom imkanaler, i andra 
byggnader än enbostadshus.  Motsvarande ytskiktskrav som gäller för 
anslutande vägg - eller takyta. 
Undantaget gäller både in - och utsida 
av kanalen.  
 Kanaler i schakt och aggregatrum, om dessa 
utformas så att bra nd inte kan spridas till eller 
från schakt - eller aggregatrum under den tid 
som motsvaras av brandmotståndet för 
brandcellsgränser i aktuell byggnad.  Klass E  
 Kanaler i uteluftsdon i yttervägg inom det rum 
som ytterväggen gränsar till.  Inget krav (klass F ) 
 Luftdon, utom spiskåpor i storkö k. Klass E  
 Uteluftsdon och överluftsdon i bostäder.  Inget krav (klass F)  
 (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
76 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:527  Kablar  
Kablar och upphängningsanordningar ska utformas och installeras så att de inte bidrar till en snabb 
brandspridni ng eller producerar stora mängder värme och brandgaser. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Med kablar avses signalkablar för tele - och datatrafik samt el kablar. Kablar bör utföras i lägst 
klass D ca-s2,d2.  
I byggnader med byggnadsklass Br3 och inom utrymmen med auto matiskt släcksystem kan 
kablar av klass E ca accepteras.  
Kablar som kommer utifrån in i byggnaden kan utföras utan brandteknisk klass fram till d en 
närmaste inkopplingspunkten. En inkopplingspunkt kan vara en elcentral, ett ställverk eller 
motsvarande. Inko pplingen bör ske i den brandcell där kabeln kommer in i byggnaden och kabelns 
längd till inkopplingspunkten bör inte överstiga 20 meter.  
Om kabl ar utgör mer än 5 % av takytan i en utrymningsväg bör kablarna utföras i lägst klass 
Cca-s1,d1. Om utrymningsväg en är försedd med automatiskt släcksystem kan lägst klass D ca-s2,d2 
accepteras.  
Kabelrännor och kabelstegar kan utformas enligt SS -EN 61537. Kab elskenor kan utformas 
enligt SS -EN 61534 serien. Upphängningsanordningar i utrymningsvägar bör utföras av materi al i 
klass A2 -s1,d0. (BFS 2018:4).  
5:53 Brandcellsindelning  
Byggnader ska delas in i brandceller i sådan omfattning att det medför tillräcklig tid för utrymning och 
att konsekvenserna på grund av brand begränsas.  
För mindre byggnader med en verksamhet där  konsekvenserna av en brand är ringa behövs inga 
brandceller .  
Brandcellsindelning får helt eller delvis ersättas av brandtekniska installationer. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Utrymmen i olika verksamhetsklasser bör placeras i skilda brandceller. Som alterna tiv kan 
samtliga utrymmen i olika verksamhetsklasser inom br andcellen utformas så att kraven på 
brandskydd som gäller för varje ingående verksamhet uppfylls.  
Utrymningsvägar bör utgöra egna brandceller. Andra utrymmen som bör utgöra egna 
brandceller anges i avsnitt 5:54.  
Utrymmen i byggnader med verksamhet som medf ör stor sannolikhet för uppkomst av brand 
och där en sådan kan få stora konsekvenser för utrym ningssäkerheten bör delas in i egna 
brandceller. Sådana utrymmen kan vara lokaler där man utför heta a rbeten, garage, avskilda 
pannrum, storkök, avfallsrum och li knande.  
Brandceller bör avskilja rum med hög brandbelastning (>1 600 MJ/m2) eller lokaler i 
verksamhetsklass 6 från övriga utrymmen.  
Samma brandcell bör inte – med undantag av bostäder i verksamh etsklass 3A, trapphus, schakt 
och öppna garage – omfatta utr ymmen inom fler än två plan.  
Regler om brandtekniska installationer finns i avsnitt 5:25. (BFS  2014:3).  
 
När byggnader delas in i brandceller ska dessa utformas så att ett tillfredsställande skydd  mot 
spridning av brand och brandgas erhålls. Utformningen av brandcellen ska begränsa spridning av 
brand och brandgas till intilliggande brandcell under en bestämd tid. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Genomföringar, upplag och förband bör särskilt beaktas så a tt brandcellen upprätthåller sin 
avskiljande funktion. (BFS  2011:26).  
5:531  Byggnad i klass Br1  
För byggnader i klass Br1 ska brand - och brandgasspridning begränsas mellan brandceller med 
avskiljande konstruktion.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  77 (152) 
 Allmänt råd  
Avskiljande konstruktion i by ggnader i klass Br1 bör utformas i lägst den brandtekniska klass som 
anges i tabell 5:531.  
Dimensionerande brandbelastning bör bestämmas enligt Boverkets allmänna rå d (2013:11) om 
brandbelastning, BBRBE. (BFS  2013:14).  
Tabell  5:531  Brandcellsskiljande bygg nadsdelar i en byggnad i klass Br1  
Byggnadsdel  Brandteknisk klass vid brandbelastning f  (MJ/m2) 
 f ≤ 800  f ≤ 1 600  f > 1 600  
Avskiljande konstruktion 
i allmänhet, och bjälklag 
över källare  EI 60  EI 120(EI 60*)  EI 240 (EI 120*)  
* För byggnader som skydda s med automatisk vattensprinkleranläggning.  
(BFS  2013:14).  
5:532  Byggnad i klass Br2 och Br3  
För byggnader i klass Br2 och Br3 ska brand - och brandgasspridning begränsas mellan brandceller 
med avskiljande konstruktion. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Avskiljan de konstruktion bör utformas i lägst brandteknisk klass EI 30. Krav på avskiljande 
konstruktio n finns även i avsnitt 5:54. (BFS  2011:26).  
5:533 Luftbehandlingsinstallationer  
Luftbehandlingsinstallationer ska placeras, utformas och hängas upp så att skyddet  mot brand - och 
brandgasspridning mellan brandceller upprätthålls.  
Risken för brandspridning på grund av värmeöverföring genom luftbehandlingsinstallationer till 
brännbara material i andra brandceller ska beaktas. Installationerna ska utformas så att alla  delar som 
krävs för att upprätthålla skyddet klarar den temperaturökning som de kan förväntas  utsättas för. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Tillfredställande skydd mot spridning av brand och brandgaser genom 
luftbehandlingsinstallationerna mellan brandceller k an erhållas genom att installationerna, 
inklusive upphängningar, ventilationskanaler och genom föringar utformas så att de klarar att 
upprätthålla brandcellsgränsen under avsedd tid. Installationerna bör utformas med motstånd mot 
brand som uppstår i endera brandcellen. Vid utformningen bör risken för att brand och brandgaser 
sprids genom luftbehandl ingsinstallationerna beaktas.  
Risk för brandspridning på grund av värmeöverföring genom ventilationskanaler bör beaktas 
genom att kanalerna isoleras vid brandcel lsgenombrott.  
Om luftbehandlingsinstallationerna inte är separata för varje brandcell bör ven tilationskanalerna 
förses med spjäll med motsvarande avskiljande förmåga som aktuell brandcellsgräns har. Spjällen 
bör utformas så att deras funktion kan upprätth ållas utifrån den påfrestning de kan förväntas 
utsättas för. (BFS  2011:26).  
5:5331  Installatio nsschakt  
Installationsschakt ska utformas så att brandcellsgränserna upprätthålls. Risken för brandspridning 
genom värmeöverföring från ventilationskanaler till b rännbara material ska beaktas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Installationsschakt bör utföras i eg en brandcell eller avskiljas i varje bjälklag som utgör 
brandcellsgräns.  
Ventilationskanalers avskiljande förmåga bör tillsammans med avskiljning av 
installation sschaktet säkerställa att brandcellsgränsen upprätthålls. Inom ett avskilt schakt bör 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
78 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 ventilationskanaler avskiljas i lägst klass EI 15 från brännbara byggnadsdelar ell er fast inredning, 
såsom rör, isolering, reglar och kablage. (BFS  2011:26).  
5:5332  Imkan aler 
Imkanaler med tillhörande delar ska utformas med ett skydd mot spridning av brand och brandgas 
inom och mellan brandceller. Skyddet ska begränsa risken för spridni ng av brand till intilliggande 
byggnadsdelar eller fast inredning och så att brandcellsg ränser upprätthålls. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Brandskyddet för imkanaler i storkök bör anpassas efter risken för att brännbara avsättningar 
bildas i kanalen. Om stora  mängder avsättningar riskerar att bildas i imkanalen bör den uppfylla 
kraven enligt ISO  6944 -2, både för brand i och brand utanför kanalen.  
Storkök som inte riskerar att få stora mängder avsättningar i imkanalen kan vara sådana kök 
som enbart används för  uppvärmning, kokning och kök som endast används i begränsad 
omfattning.  
Storkök kan som  alternativ till vad anges i rådets första stycke utformas med  
– filtreringssystem som minskar risken för att avsättningar bildas eller  
– automatiskt släcksystem som me d tillräcklig förmåga begränsar risken för att brand i 
avsättningarna sprids.  
Imkanaler från storkök bör i hela sin längd utföras i lägst brandteknisk klass EI 60 i byggnader i 
byggnadsklass Br1. För byggnader i byggnadsklass Br2 och Br3 gäller vad som krä vs för övrig 
avskiljande konstruktion dock lägst brandteknisk klass EI 30.  
Imkanaler kan  dock vara oisolerade inom brandcellen, om det finns en minst 100 mm bred 
luftspalt mellan kanalen och brännbara byggnadsdelar. Imkanaler kan även vara oisolerade, om d e 
är belägna utvändigt och avståndet till brännbart material är minst 0,5 meter. Avstånd et kan 
minskas till 0,25 meter, om det finns ett strålningsskydd mellan kanalen och brännbart material. 
Strålningsskyddet bör utföras i lägst brandteknisk klass A2 -s1,d0 med beständiga egenskaper.  
I kök i bostäder och andra utrymmen med hushållsspis eller ugn bör imkanalen utföras i lägst 
brandteknisk klass EI 15. Som alternativt till EI 15 kan imkanalen utföras i lägst brandtekniskt 
klass E 15 och med ett skyddsavstånd till brännbara material på minst 30 mm. Anslutningsdon till 
imkanaler bör utformas med m aterial i lägst brandteknisk klass E. Kanaler och anslutningsdon kan 
placeras mot brännbart material vid genomgång av hyllor eller skåpsidor. Även ovansidan och 
andra m indre delar av ytterhöljet till spisfläktar kan placeras mot brännbart material. 
(BFS  2011:26).  
5:534  Dörr, lucka och port  
Dörrar, luckor och portar i en avskiljande konstruktion ska utformas så att brandcellsgränser 
upprätthålls. (BFS  2011:26).  
Allmänt rå d 
Dörrar bör utformas i samma brandtekniska klass för brandcellsgränsen som anges i avsn itt 5:531 
och 5:532.  
Dörrar som ansluter till utrymningsväg kan utformas i lägst brandteknisk klass EI 30 -Sa. 
Utrymmen som är försedda med automatisk vattensprinkleran läggning eller som har en 
brandbelastning lägre än 250 MJ/m2 kan utformas med halva den brandtekniska klassen för aktuell 
byggnadsdel och utan krav på isolering, dock i lägst klass E 30.  
Dörrar till trapphus, med undantag för hissdörrar, bör vara täta, äv en i dörrens underkant. 
Sådana dörrar kan utformas med brandgastäthet S 200. 
Dörrar till och i utrymningsväg som inte kan förväntas vara stängda bör förses med 
dörrstängare. Dörrar som kan förväntas vara stängda är till bostäder i verksamhetsklass 3, 
hissma skinrum och teknikutrymmen.  
Vad som anges för dörrar gäller även för luckor och portar.   
Regler om dörrstängare finns även i avsnitt 5:254. (BFS  2018:4). 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  79 (152) 
 5:535  Vinds - och undertaksutrymmen  
Vinds - och undertaksutrymmen ska utformas så att skyddet mot brand spridning mellan brandceller 
upprätthålls. De ska dessutom utformas så att omfattande br andspridning begränsas.  
Undertaksutrymmen som sträcker sig över flera brandceller ska vara avskilda i samma omfattning 
och i lägst samma brandtekniska klass som krävs för underliggande brandcellsskiljande väggar. 
(BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
För att upprätthå lla skyddet mot brandspr idning mellan brandceller, bör särskild hänsyn tas till 
behovet av skydd mot brandspridning till och på vinden, och takkonstruktionens bärförmåga vid 
brand.  
Risken för brandspridning från fönster via takfot till vind, som utgör en annan brandcell bör 
begränsas. Detta kan exempelvis ske genom att takfoten utförs med avskiljande förmåga i lägst 
klass EI 30.  
Om vind och underliggande plan utgör skilda brandceller bör vinden delas in i brandceller om 
högst 400 m2 med brandcellsgränser i lägst klass EI  30. Där utöver bör vindar i Br1 -byggnader 
under samma förutsättning delas upp i delar om högst 1 200 m2 med brandcellsgränser i lägst klass 
EI 60. Uppdelning behöver inte göras om isoleringen i vindsbjälklaget är av klass A2 -s1,d0 och 
det e ndast finns en begränsad  mängd brännbart material eller brännbara byggnadsdelar ovanför 
vindsbjälklaget. Byggnadsdelar bör då vara av lägst klass B -s1,d0. (BFS  2014:3) . 
5:536  Skydd mot brandspridning från intilliggande tak  
Skydd mot brandspridning till bra ndcell belägen högre än ett intilliggande tak ska upprätthållas. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Skyddet kan exempelvis upprätthållas genom en kombination av skyddsavstånd, avskiljande 
konstruktion, skydd mot strålning och obrännbar taktäckning. Exempel på godt agbara lösningar 
kan var a att:  
– Ytterväggen till den högre belägna brandcellen, inklusive fönster, upp till en höjd av 5 meter 
ovanför det intilliggande taket ges ett brandmotstånd som motsvarar kravet på avskiljande 
konstruktion. För fönster som utgör mi ndre än 20 % av berörd y ta kan dock brandteknisk klass 
EW 30 accepteras.  
– Det intilliggande taket på ett avstånd av mindre än 8 meter från ytterväggen ges ett 
brandmotstånd motsvarande REI 60. Om samtliga närliggande brandceller har avskiljande 
konstrukti on och bärförmåga vid br and i högst 30 minuter, kan REI 30 accepteras.  
– Automatisk vattensprinkleranläggning installeras i lägre belägna utrymmen. (BFS  2014:3).  
5:537  Inglasade balkonger, loftgångar och uterum  
Skydd mot brand - och brandgasspridning mellan  brandceller ska upprätthållas vid inglasning av 
utrymmen som ansluter till brandcellen, såsom balkonger, loftgångar och uterum. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Skydd mot brand - och brandgasspridning bör utgöras av b randtekniskt avskiljande konstruktion, 
skydds avstånd eller en kombination av båda.  
Skydd mot brand - och brandgasspridning mellan intill - och ovanliggande utrymmen som nämns 
ovan, eller till fönster i andra brandceller, bör motsvara avskiljning i minst kla ss E 30. Skyddet bör 
omfatta de ytor som vett er parallellt mot varandra, t.ex. ovansida mot undersida eller sida mot 
sida. Ytorna anses vara parallella om vinkeln mellan dessa är mindre än 60°.  
Avskiljande konstruktion kan kombineras med, eller er sättas av , skydds avstånd. För skydd med 
enbart avstånd  bör skyddsavståndet mellan parallella horisontella ytor som är oskyddade vara 
minst 3 meter och mellan parallella vertikala ytor minst 0,5 meter. (BFS  2011:26).  
 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
80 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:538  Avskiljning mot loftgångar  
Konstruktioner  mot inglasade loftgångar, och loftgångar som  är den enda utrymningsvägen, ska 
utformas så att brand - och brandgasspridning begränsas.  
Trapphus i minst tre våningsplan ska utformas så att brand - och brandgasspridning mot loftgång 
begränsas. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Fönster, dörrar och andra konstruk tioner som ansluter mot inglasade loftgångar bör utföras i lägst 
klass EI 30.  
Om utrymning endast kan ske i en riktning, och loftgången utgör den enda vägen till närmaste 
utrymningsväg, bör de brandceller som ma n passerar, inklusive fönster och dörrar, utf öras i lägst 
klass EI 30.  
Dörrar mellan trapphus och loftgångar bör avskiljas i lägst klass E15 -C. (BFS  2014:3).  
5:54 Särskilda förutsättningar  
5:541  Verksamhetsklass 1  
Allmänt råd  
Kontorslägenheter i verksamhetsklass 1 bör utföras som egna brandceller. (BFS 2011:26).  
5:542  Verksamhetsklass 2B och 2C  
Allmänt råd  
Samlingslokaler i verksamhetsklass 2B och 2C bör utföras som egen brandcell.  
I samlingslokaler i verksamhetsklasserna 2B oc h 2C med större teaterscen eller motsvarande, 
bör scenen utan hänsyn till s cenöppningen utformas som egen brandcell. Scenöppningen bör 
avskärmas med brandskyddsridå. Ridån bör kompletteras med ridåsprinkler, om scenen är större 
än 120 m2. Större teaterscen  i samlingslokaler i verksamhetsklass 2B och 2C som förses med 
automatiskt släcksystem behöver inte placeras i egen brandcell. (BFS  2011:26).  
5:543  Verksamhetsklass 3  
I verksamhetsklass 3A ska brand - och brandgasspridning begränsas mellan bostadslägenheter  med en 
avskiljande konstruktion. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Bostadslägenhet er bör utföras som egna brandceller och den avskiljande konstruktionen mellan 
bostadslägenheter bör utformas i lägst klass EI 60. (BFS  2011:26).  
 
I verksamhetsklass 3B ska brand - och brandgasspridning begränsas mellan varje grupp av 
boenderum med avskiljan de konstruktion.  
I verksamhetsklass 3B ska dessutom varje boenderum ha en avskiljande konstruktion.  
Enskilda boenderum får utformas utan någon avskiljande konstruktion om utrymmen  i 
verksamhetsklass 3B förses med automatiskt släcksystem. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Varje grupp av boenderum bör utföras som en brandcell i ett plan med avskiljande konstruktion i 
lägst klass EI 60.  
En grupp av boenderum bör bestå av rum sammanlagt avsedd a för högst sex personer.  
Avskiljning av enskilda boenderum bör ske i lägst  klass EI 30.  
Automatiskt släcksystem kan utformas som boendesprinkler. (BFS  2014:3).  
5:544  Verksamhetsklass 4  
I verksamhetsklass 4 ska brand - och brandgasspridning begränsas mellan  varje gästrum eller svit med 
avskiljande konstruktion. (BFS 2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  81 (152) 
 Allm änt råd  
Gästrum eller sviter bör utföras som egna brandceller och den avskiljande konstruktionen bör 
utformas i lägst klass EI 60. (BFS  2011:26).  
5:545  Verksamhetsklass 5A  
I verksamhetsklass 5A ska brand - och brandgasspridning begränsas om byggnaden är avs edd att 
användas nattetid eller om byggnaden innehåller fler än två avdelningar eller funktionella enheter.  
(BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
Byggnader som innehåller verksamhetsklass 5A bör delas in i brandceller så att högst två 
avdelningar eller funktionella e nheter i ngår i samma brandcell.  
Rum eller funktionell enhet avsedda för sömn under nattetid bör utformas som egen brandcell. 
(BFS  2016:6).  
5:546  Verksamhetsklass 5B  
I verksamhetsklass 5B ska brand - och brandgasspridning begränsas mellan bostadslägenheter med 
avskiljande konstruktion. Utrymmen i verksamhetsklass 5B ska förses med automatiskt släcksystem.  
Dörrar till lägenheter får utformas utan dörrstängare om ett begränsat antal rum ansluter till 
gemensamma utrymmen. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Bostadsläge nheter b ör utföras som egna brandceller och den avskiljande konstruktionen bör 
utformas i lägst klass EI 60.  
Automatiskt släcksystem kan utformas som boendesprinkler enligt avsnitt 5:2522.  
Gemensamma anslutande utrymmen kan t.ex. vara korridorer inklusive  dagrum och kök. 
Lägenhetsdörr kan utformas utan dörrstängare om högst åtta lägenheter ansluter till sådana 
gemensamma utrymmen. Avskiljande konstruktion mellan anslutande utrymmen bör utformas i 
lägst brandteknisk klass E 15 med dörrar i klass E 15 -C. (BFS 2013:1 4). 
5:547  Verksamhetsklass 5C  
Utrymmen i verksamhetsklass 5C ska förses med automatiskt släcksystem. I verksamhetsklass 5C ska 
brand - och brandgasspridning mellan varje vårdavdelning, operationsavdelning, eller annan 
funktionell enhet begränsas med  avskilj ande konstruktion. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Byggnader i verksamhetsklass 5C bör förses med automatisk vattensprinkleranläggning enligt 
avsnitt 5:2521.  
Vårdavdelningar, operationsavdelningar eller andra funktionella enheter bör utföras som egna 
brandcell er. (BFS  2011:26).  
5:548  Lokal i verksamhetsklass 6 m.m.  
Lokaler i verksamhetsklass 6 ska utformas med avskiljande konstruktion så att brand - och 
brandgasspridning till annan brandcell begränsas.  
Lokaler i verksamhetsklass 6 får endast stå i förb indelse med samlingslokal i verksamhetsklass 2B 
och 2C genom en luftsluss. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Avskiljande konstruktion bör utformas i lägst brandteknisk klass EI 60. (BFS  2011:26).  
 
I lokaler i verksamhetsklass 6 och andra lokaler med hög sannolikh et för u ppkomst av brand ska 
särskilda åtgärder vidtas om lokalen står i förbindelse med en utrymningsväg som betjänar flera 
lokaler. (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
82 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Allmänt råd  
Exempel på andra lokaler är storkök och garage som är större än 50 m2. Särskilda åtgärder kan 
vara installation av automatiskt släcksystem eller brandsluss. (BFS  2011:26).  
5:549  Hiss 
Hisschakt ska utformas så att skydd mot brand - och brandgasspridning mellan brandceller 
upprätthålls. (BFS 2011:26).  
Allmänt råd  
Skyddet kan u pprätthållas genom att his schaktet utformas som egen brandcell. Hisschakt som 
förses med hissdörrar med brandmotstånd verifierat enligt SS -EN 81 -58 bör utformas med 
brandgasventilation.  
Skyddet mot brand - eller brandgasspridning från eller genom hisschakt till andra brandceller 
kan även begränsas genom utförande i egen brandcell och med luftsluss mellan hissen och 
intilliggande brandceller.  
Hisschaktet kan som alternativ placeras i samma brandcell som trapphuset.  
Hissmaskin och brytskivor kan placeras i sa mma brandcell som hisschak tet. Hissmaskinskåp 
med ringa brandbelastning kan placeras i hisschakt eller trapphus.  
Elkablar till hissmaskineri för persontillåten hiss, som vid strömavbrott inte automatiskt går till 
närmaste stannplan, bör förläggas avskilda  i klass EI  30 eller motsv arande. Det senare gäller inom 
de brandceller som betjänas av hissen med undantag för hisschaktet. (BFS  2011:26).  
5:55 Ytterväggar  
Fasadbeklädnader får vid brand endast utveckla värme och rök i begränsad omfattning. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Med begränsad  omfattning avses att möjligheten till tillfredställande utrymning och 
brandsläckning bibehålls.  
Regler om skydd mot brandspridning mellan byggnader finns i avsnitt  5:6. (BFS  2011:26).  
5:551  Ytterväggar i byggnad klass Br1  
Yttervä ggar i byggnader i klass B r1 ska utformas så att  
1. den avskiljande funktionen upprätthålls mellan brandceller,  
2. brandspridning inuti väggen begränsas,  
3. risken för brandspridning längs med fasadytan begränsas,  
4. risken för personskador till följd av n edfallande delar av ytterv äggen begränsas.  
Allmänt råd  
Ytterväggskonstruktioner som vid provning enligt SS -EN 13501 -2 med brandpåverkan enligt 
kapitel 4.2 (standardbrandkurvan) uppfyller tillämp liga delar av kraven i avsnitt 5:531 på 
avskiljande funktion uppfyller föreskriftens kr av i punkt 1.  
Ytterväggar som enbart innehåller material av lägst klass A2 -s1,d0 eller som avskiljs på ett 
sådant sätt att en brand inuti väggen hindras från att sprida sig förbi avskiljande konstruktion, 
uppfyller föreskriftens k rav i punkt 2 på skydd mot  brandspridning inuti väggen.  
Ytterväggar uppfyller föreskriftens krav i punkt 3 om de utförs i lägst klass A2 -s1,d0. Som 
alternativ kan kraven uppfyllas med en fasadbeklädnad i lägst klass D -s2,d2 och om något av 
följande villko r är uppfyllda  
– byggnaden  har högst två våningsplan,  
– beklädnaden, oavsett byggnadens höjd, täcker endast byggnadens bottenvåning,  
– byggnaden har högst åtta våningsplan och förses med automatiskt släcksystem samt att 
fasadytan i bottenvåningen utförs i material i lägst  
A2-s1,d0 , 
– byggnaden har högst åtta våningsplan och brännbart material av lägst klass D -s2,d2 endast 
täcker en begrä nsad del av fasadytan.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  83 (152) 
 Ytterväggar bör utformas så att kravet i punkt 4 uppfylls så att risken för nedfallande 
byggnadsdelar, såsom glassplitter, mindre putsbitar och liknande begränsas.  
Ytterväggskonstruktion som klarar provning enligt SP FIRE 105 med fö rutsättningarna nedan 
uppfyller punkt 2, 3 och 4 av föreskriften.  
För ytterväggar till byggnader med högst åtta våningsplan om det vid provningen v isas att  
a) inga stora delar av fasaden faller ned, t.ex. stora putsstycken, plåtar eller glasskivor, vilka 
kan orsaka fara för utrymmande människor eller räddningspersonal,  
b) brandspridningen i ytskiktet samt inuti väggen begränsas till underkanten av fö nster två 
våningar ovanför brandrummet, och  
c) inga yttre flammor uppträder som kan antända takfoten belägen ovanför fönstret två våningar 
ovanför brandrummet. Som likvärdigt kriterium gäller att gastemperaturen strax under takfoten 
inte överstiger 500  °C under en sammanhängande tidsperiod längre än 2 minuter eller 450  °C 
längre än 10 minuter.  
För ytterväggar i b yggnader med fler än åtta våningsplan gäller vid provningen förutom 
kriterierna a –c att ytterväggen inte ökar risken för brandspridning till annan brandcell i någon 
våning ovanför brandrummet. Som likvärdigt kriterium vid provning enligt SP FIRE 105 gäller  att 
det totala värmeflödet in mot fasaden i centrum av fönstret i våningen ovanför brandrummet inte 
överstiger 80 kW/m2. (BFS  2014:3).  
5:552  Ytter väggar i byggnader i klass Br2 och Br3  
Ytterväggar, i byggnader i klass Br2 och Br3, ska utformas så att bra ndspridning längs fasadytan 
begränsas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Fasadbeklädnader bör uppfylla kraven för klass D -s2,d2.  
För tältbyggnader i verks amhetsklasserna 1 och 2A med ett enkelt skikt dukmaterial kan klass 
E accepteras. (BFS  2014:3).  
5:553  Fönster  i yttervägg  
Fönster som tillhör skilda brandceller i samma byggnad och som vetter mot varandra eller är placerade 
ovanför varandra i höjdled, ska utformas och placeras så att brandspridning mellan brandcellerna 
begränsas. Brandklassade fönster får endast vara öppningsbara med verktyg, nyckel eller liknande. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Fönster, glasytor eller motsvarande, som är inbördes belägna så at t direkt värmestrålning från 
brand kan ske från det ena fönstret till det andra omfattas av föreskriftens kra v. 
Exempel på utformning som uppfyller föreskriftens krav på skydd mot brandspridning finns i 
tabell 5:553. Värmestrålning förutsätts ske vinkelrät t och snett ut från fönstret intill 135° vinkel 
från fönsterytan. Om vinkeln i innerhörn är mindre än 60° gäl ler vad som anges för motstående 
parallella ytterväggar. (BFS  2011:26).    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
84 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Tabell  5:553  Exempel på utformning av fönster i ytterväggar som vetter mot varandra 
eller placeras ovanför varandra i höjdled. Detta gäller mellan brandceller 
med krav motsvarande EI 6 0 eller lägre.  
Inbördes placering  Avstånd (m) mellan 
fönster  Utformning ytterväggar  
Fönster i motstående (parallella) 
ytterväggar  < 5,0 Ett fönste r i klass E 30 eller båda 
i E 15  
≥ 5,0  – 
Fönster i innerhörn  < 2,0  Ett fönster i klass E 30 eller båda 
i E 15 
≥ 2,0  – 
Fönster placerade ovanför 
varandra i höjdled  < 1,2  Ett fönster i klass E 30 eller båda 
i E 15  
≥ 1,2  – 
(BFS  2013:14).    
5:56 Skydd mot omfattande brandspridning  
5:561 Allmänt  
Stora byggnader ska utformas så att omfattande brandspridning inom byggnad begränsas. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
För att begränsa omfattande brandspridning i stora byggnader bör dessa utformas med brandceller, 
brandsektioner, brandtekniska inst allationer eller kombinationer av dessa. Vid bedömning av 
risken för brandspridning bör hänsyn tas till brandbelastning.  
Exempel på lämplig utformning är att dela upp byggnaden i brandceller om högst 1  250 m2 eller 
i brandsektioner enligt vad som anges i t abell 5:561 . Om brandbelastningen är högst 250 MJ/m2 
kan utrymmet utformas utan särskilt skydd mot omfattande brandspridning. (BFS  2011:26).  
Tabell 5:561  Brandsektionering av stora byggnader  
 Skyddssystem  Maximal storlek (nettoarea*) på brandsektion vid 
brandbelastning f (MJ/m2) 
  f ≤ 800  f > 800  
 Inget automatiskt brandlarm eller 
automatiskt släcksystem  2 500 m2 1 250 m2 
 Automatiskt brandlarm  5 000 m2 2 500 m2 
 Automatisk vattensprinkleranläggning  Obegränsad  Obegränsad  
 * Nettoarean bestäms utifrån samtliga plan som ingår i br andcellen eller brandsektionen.  
 Horisontella sektionsgränser kan utföras som brandcellsgräns med motsvarande krav enligt 
5:562 men utan krav på skydd mot mekanisk påverkan (M).  
 (BFS  2011:26).  
5:562  Brandvägg  
Allmänt råd  
Brandväggar bör utformas i brand teknisk klass enligt tabell 5:562 och bryta igenom brännbara 
skikt i taket för att begränsa risken för brandspridning över brandvägg.  
Om olika utrymmen har olika krav på skydd mot brandspridning  bör det högre kravet tillämpas.  
Dörrar i brandväggar bör ut formas i lägst motsvarande brandteknisk klass i EI 2XX-C. 
(BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  85 (152) 
 Tabell  5:562  Brandteknisk klass för brandvägg  
 
 Byggnadsklass  Brandteknisk klass vid brandbelastning f (MJ/m2) 
  f ≤ 800 f ≤ 1 600 f > 1 600 
 1. Br1  REI 90 -M REI 120 -M REI 240 -M 
 2. Br2, Br3  REI 60 -M REI 90 -M REI 120 -M 
 (BFS  2011:26).     
5:6 Skydd mot brandspridning mellan byggnader  
Föreskrifterna i avsnitt 5:61 gäller inte för komplementbyggnader s om har en byggnadsarea på 
högst  15 m2. (BFS  2011:26).  
5:61 Allmänt  
Byggnader ska utf ormas med tillfredställande skydd mot brandspridning mellan byggnader. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Tillfredställande skydd erhålls om byggnader uppförs med ett avstånd som överstiger 8 meter.  
Tillfredställande skydd erhålls om brandspridning mellan byggnad er begränsas med skydd som 
motsvarar det högsta kravet för brandceller eller brandväggar i respekt ive byggnad. 
Sammanbyggda byggnader med mer än två våningsplan bör avskiljas med brandvägg.  
Om det finns inglasad balkong bör avståndet beräknas från balkong plattans ytterkant. Övriga 
utstickande detaljer, t.ex. taksprång och balkong, som sticker ut mer ä n 0,5 meter bör tas med i 
beräkningen av avstånd mellan byggnader.  
Regler om ytterväggar finns i avsnitt 5:55. (BFS 2011:26).  
5:611  Småhus m.m.  
Allmänt råd  
Avståndet mellan småhus, mellan komplementbyggnader eller mellan komplementbyggnader och 
småhus kan vara mindre än 8 meter om de uppförs enligt tabell 5:611. Detta gäller även för bygg -
nader med högst två våningsplan och som endast innehåller verksamhetsklas s 1 eller 3.  
Småhus med ett våningsplan samt vindsplan eller s måhus med två våningsplan bör delas in i 
grupper om högst 800 m2 sammanlagd byggnadsarea. I nämnda byggnadsarea inräknas inte arean 
av altaner, carportar och liknande. Varje grupp av småhus bör  avskiljas med brandväggar i lägst 
klass REI 60 -M eller med ett  avstånd mellan grupperna på minst 8 meter. (BFS  2011:26).  
Tabell  5:611  Kombination av ytterväggar och skyddsavstånd  
 Skydd mot brandspridning mellan småhus  
 Kombination av ytterväggar och sk yddsavstånd  
 Utförande av ena byggnadens yttervägg  Minsta inbördes avstånd  
 EI 60 (inkl. dörrar) utan fönsteröppningar  - 
 Skydd mot brandspridning mellan småhus, mellan komplementbyggnader* eller 
mellan komplementbyggnader* och småhus  
 Kombination av y tterväggar och skyddsavstånd  
 Utförande av båda byggnadernas 
motstående ytterväggar  Minsta inbördes avstånd  
 EI 30 (inkl. dörrar) utan fönsteröppningar  - 
 EI 30 (inkl. dörrar) med högst 1 m2 oklassad 
fönsterarea  2 m 
 EI 30 med högst 4 m2 oklassad fönst erarea  5 m 
 EI 30 utan begränsningar av oklassad 
fönsterarea  7 m 
 * För komplementbyggnader räcker det att en av väggarna är utförd enligt ovan.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
86 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
  Ytterväggar kan anses vara motstående om direkt värmestrålning kan ske från den ena 
ytterväggen till den an dra. Direkt värmestrålning förutsätts kunna ske vinkelrätt och snett ut 
från väggen intill 135° vinkel från väggen.  
 (BFS  2014:3).  
5:62 Taktäckning  
Taktäckningen på byggnader ska utformas så att antändning försvåras, brandspridning begränsas samt 
att den e ndast kan ge ett begränsat bidrag till branden. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Med försvårad antändning avses exempelvis skydd mot flygbränder eller gni stor.  
Taktäckning bör utformas med material av klass A2 -s1,d0 alternativt med material av lägst 
klass B ROOF (t2) på underliggande material av klass A2 -s1,d0.  
Brännbar taktäckning, i lägst klass B ROOF (t2), kan användas på brännbart underlag på 
byggnader som är belägna minst 8 meter från varandra eller på småhus.  
Brännbar taktäckning på brännbart underlag bör i nte förekomma på byggnader, förutom 
småhus, inom 8 meter från en skorsten ansluten till värmepanna med förbränning av fasta 
bränslen.  
På småhus kan material av lägst klass E användas som taktäckning på tak över uteplats, 
skärmtak eller liknande. Detsamma g äller i verksamhetsklasserna 1 och 2A för tältbyggnader med 
ett enkelt skikt dukmaterial.  
Regler om skydd mot brandspridning från intilliggande tak finns i avsnitt 5:536 och detta gäller 
även mellan byggnader. (BFS  2014:3).  
5:621  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:6211  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:6212  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:6213  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:6214  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:63 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:631  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:632  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:633  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:634  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:64 har upphävts genom (BF S 2011:26).  
5:65 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:651  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:652  har upphävts geno m (BFS  2011:26).  
5:6521  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  87 (152) 
 5:6522  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:653  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:66 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:67 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:671  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:672  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:673 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:674  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:675 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:7 Möjlighet till räddningsinsatser  
5:71 Allmänt  
Byggnader ska utformas så att räddningsinsa tser är möjliga att utföra med tillfredsställande säkerhet. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Räddningsinsatser kan vara både utvändiga och invändiga. Räddningsinsatser kan utföras av 
räddningstjänst, verksamhetens egen personal eller andra.  
Möjlighet till räddn ingsinsats med tillfredställande säkerhet för räddningstjänsten innebär att 
byggnaden u tformas så att räddningstjänsten har möjlighet att ta sig in i en byggnad och att 
installationer för att underlätta släck - och räddningsinsats finns i tillräcklig omfatt ning. 
(BFS  2011:26).  
5:72 Åtkomlighet för räddningsinsatser  
Byggnader ska vara åtkomlig a för räddningsinsatser. (BFS  2011:26).  
5:721  Räddningsväg  
Om gatunätet eller motsvarande inte ger åtkomlighet ska särskild räddningsväg anordnas som ger god 
framkomligh et. Räddningsväg ska vara skyltad och ha uppställningsplatser för erforderliga fordon. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Räddningsväg och uppställningsplats bör utformas vad avser exempelvis fri höjd, marklutning, 
bredd, svängradie och bärighet så att räddningstj änstens större fordon kan ta sig fram. Bärigheten 
bör motsvara gatunätets. Regler om bä rförmåga för bjälklag finns i avdelning C, kap. 1.1.1, 11 § i 
Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:10) om tillämpning av europeiska 
konstruktionsstandarder (eur okoder), EKS.  
Avståndet mellan räddningsfordonens uppställningsplats och byggnadens ang reppspunkt bör 
understiga 50 meter.  
Om utrymning förutsätts ske med maskinstege eller hävare, bör avståndet från gatan, 
räddningsvägen eller uppställningsplats till hus väggen vara högst 9 meter. Andra förutsättningar 
kan framgå av kommunens handlingsprogr am.  
Utanför fönster där bärbar stege är tänkt att användas bör marken vara anpassad för utrymning. 
(BFS  2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
88 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:722  Tillträdesväg  
En tillträdesväg för invändiga rä ddningsinsatser ska finnas på varje plan. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Tillträdesväg kan utgöras av utrymningsväg.  
Tillträdesvägen till en vind kan utgöras av luckor i yttertaket. Om räddningstjänsten inte kan 
förväntas nå yttertaket med egen utrustning bör en brandtekniskt avskild invändig tillträdesväg 
ordnas. Utvändiga tillträdesvägar bör u tformas enligt kraven i avsnitt 8:24 i tillämpliga delar. 
Invändiga tillträdesvägar bör avskiljas från vindar enligt kraven för avskiljande konstruktion. 
Invändiga tillt rädesvägar till yttertak kan anordnas från ett trapphus eller en altan från vilken take t 
lätt kan nås.  
För källare i två eller fler källarplan och för källare som står i förbindelse med trapphus Tr2 bör 
tillträdesvägen till källaren möjliggöra räddnings insats utan att utrymningsvägarna från bostäder 
eller lokaler sätts i öppen förbindelse  med källaren. Varje källarplan bör i sådana fall vara avskild 
från tillträdesvägarna så att räddningspersonalens insats säkerställs. (BFS  2011:26).  
 
Längden på tillträd esvägar ska begränsas på varje våningsplan i verksamhetsklass 5A, 5B och 5C. 
(BFS  2011: 26). 
Allmänt råd  
Avståndet mellan närmaste trapphus eller motsvarande angreppspunkt och den mest avlägsna 
delen i ett utrymme bör inte överstiga 50 meter inom verksamhet sklass 5A, 5B och 5C för att 
beakta räddningspersonalens möjlighet till insats. (BFS  2011:26).  
5:73 Installationer för släck - och räddningsinsatser  
5:731  Släckutrustning  
Släckutrustning ska finnas där brand kan förväntas få snabb spridning eller få mycket stor intensitet. 
(BFS 2011:26).  
Allmänt råd  
Inomhusbrandposter bör finnas i industri och lager i verksamhetsklass 1 om brandbelastningen 
överstiger 800 MJ/m2 samt i lokal er i verksamhetsklass  6.  
Inomhusbrandposter bör utformas enligt SS -EN 671 -1. (BFS  2011:26).  
5:732  Brandgasventilation  
I byggnader i klass Br1 ska trapphus, som kan antas användas som tillträdesväg för räddningspersonal, 
förses med brandgasventilation elle r motsvarande.  
Vidare ska brandgasventilation eller motsvarande finnas i varje brandce ll på vind som används som 
förrådsutrymme i byggnader med fler än fyra våningsplan.  
Brandgasventilation eller motsvarande ska utformas så att invändig räddningsinsats un derlättas. 
(BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Brandgasventilation kan vara röklucka eller mekan isk fläkt.  
Manöverdon för aktivering av röklucka, mekanisk fläkt eller motsvarande i trapphus bör 
placeras i bottenvåningen och bör utformas för att kunna aktiveras av räddningstjänsten. Om 
röklucka installeras i trapphus bör den fria (geometriska) arean vara minst 1 m2 i byggnader med 
högst åtta våningsplan.  
I trapphus kan en lösning som motsvarar brandgasventilation vara öppningsbara fönster på 
minst vart annat våningsplan. Fönster bör även finnas på det översta våningsplanet. Samtliga 
fönster bör gå att  öppna med en brandkårsnyckel utformad enligt SS 3654.  
På vindar kan en lösning som motsvarar brandgasventilation även vara andra öppningar såsom 
fönster el ler luckor som är lätt öppningsbara utifrån eller som är lätta att slå sönder. Öppningar på 
vind bör  ha en area motsvarande minst 1 % av förrådsutrymmenas golvarea och vara jämnt 
fördelade.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  89 (152) 
 Brandgasventilation eller motsvarande bör utformas så att ansamli ngar av brandgaser begränsas 
och tryckavlastning uppnås. (BFS  2013:14).  
 
Källare ska förses med bran dgasventilation eller motsvarande. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
I källare kan en lösning som motsvarar brandgasventilation även vara andra öppningar såsom 
fönster eller andra öppningar mot det fria. I Br1 byggnader bör de finnas i en sådan omfattning att 
trapphus inte behöver utnyttjas för ventilation av brandgaser. För småhus kan brandgasventilation 
via invändig trappa anses uppfylla föreskriften.  
I byggnader  med fler än ett källarplan bör brandgasventilation finnas separat för varje 
källarplan. Brandgasven tilationen bör i dessa fall kunna manövreras från bottenvåningen och dess 
manöverdon bör förses med skyltning.  
Öppningar bör ha en area motsvarande minst 0 ,5 % av brandcellens nettoarea vid en 
brandbelastning som är högst 800 MJ/m2. Förses brandcellen med  automatisk 
vattensprinkleranläggning kan 0,1 % anses vara tillräckligt. Det senare gäller även vid en högre 
brandbelastning än 800  MJ/m2.  
Regler om utform ning av skyltning finns hos Arbetsmiljöverket. (BFS  2013:14).  
5:733  Stigarledning  
I byggnader med e n byggnadshöjd över 24 meter ska tillgången till släckvatten säkerställas . 
(BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Tillgången till släckvatten bör säkerställas med stigar ledningar i trapphus.  
Arbetstrycket vid uttaget från stigarledningen bör ligga mellan 0,8 MPa och 1, 2 MPa. 
Stigarledningar bör dimensioneras för att minst två strålrör kopplas in med ett flöde av 300 l/min 
för varje strålrör.  
För byggnader med en byggnadshöjd över 40 meter bör stigarledningar vara trycksatta.  
Stigarledningar bör utformas enligt SS 3112 och låsta luckor bör vara öppningsbara med 
brandkårsnyckel utformad enligt SS 3654. Intag och uttag bör förses med skyltning. Regler om 
skyltning fi nns hos Arbetsmiljöverket.  
Uttag bör finnas i trapphuset från och med våningsplan tre och på minst vartannat  efterföljande 
våningsplan. Avståndet mellan uttag för stigarledning och den mest avlägsna delen i ett utrymme 
bör inte överstiga 50 meter för att beakta räddningspersonalens möjlighet till insats. (BFS  2014:3).  
5:734  Räddningshiss  
I byggnader som har fler  än tio våningsplan ska minst en räddningshiss finnas. Hissen får endast 
förbindas med andra utrymmen genom brandsluss. Hisschaktet till räddningshi ssen ska utgöra egen 
brandcell.  
Allmänt råd  
Räddningshissen kan utformas enligt SS -EN 81 -72. De brandceller  som krävs enligt SS -EN 81 -72 
bör utformas i motsvarande klass som gäller för brandcellsskiljande delar i övrigt. Minst två 
räddningshissar bör inst alleras om våningsplanets area överstiger 900 m2. 
Hiss som utformas som räddningshiss bör kunna rymma en sju kbår enligt mått i avsnitt 3:144.  
Regler om hissar och andra lyftanordningar finns i avsnitt 3:144 och i Boverkets föreskrifter 
och allmänna råd (20 11:12) om hissar och vissa andra motordrivna anordningar, H. 
(BFS  2013:14).  
5:74 har upphävts genom (BFS  2011:26).   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
90 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:8 Krav på brandskydd vid ändring av byggnader  
5:81 Allmänt  
Byggnader ska utformas med sådant brandskydd att brandsäkerheten blir tillfredss tällande. 
Utformningen av brandskyddet ska förutsätta att brand kan uppkomma.  
Brandskyddet ska utformas med  betryggande robusthet så att hela eller stora delar av brandskyddet 
inte slås ut av enskilda händelser eller påfrestningar.  
Byggnader ska vid ändri ng uppfylla de krav på brandskydd som anges i avsnitt 5:1 –5:7. Kraven får 
dock tillgodoses på annat sätt än vad som anges där om motsvarande säkerhetsnivå ändå uppnås.  
Avsteg från säkerhetsnivån får göras om det finns synnerliga skäl med hänsyn till ändri ngens 
omfattning och byggnadens förutsättningar. Regler om hur avsteg får göras finns i avsnitt 1:22 och i 
avsnitt 5:81 –5:87. Avsteg får aldrig medföra en oacceptabel risk för människors säkerhet.  
Om avsteg från kraven i avsnitt 5:1 –5:8 görs ska utformnin gen verifieras med analytisk 
dimensionering enligt avsnitt 5:112. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
I bedömningen a v byggnadens förutsättningar kan hänsyn tas till skyddsbehovet i den verksamhet 
som bedrivs. Synne rliga skäl kan i högre utsträck ning motiveras i by ggnader som har ett lägre 
skyddsbehov. Faktorer i verksamheten som innebär ett lägre skyddsbehov är exempelv is att 
person antalet är begränsat, att personerna kan förväntas v ara vakna, att de har god lokal kännedom 
eller att de till största delen kan förvänt as utrymma på egen hand. I bedömningen av 
skyddsbehovet kan även hänsyn till definitionen av byggnadsklasser  enligt 5:22 och de faktorer 
som påverkar indelningen i byggnadsklasser tas.  
Begrepp och definitioner som anges i avsnitt 5:1 och 5:2 gäller även vi d ändring av byggnader. 
(BFS  2011:26).  
5:811  Befintligt brandskydd  
Allmänt råd  
För att identifiera skicket p å befintligt brandskydd för berörd del av byggnaden bör en genomgång 
av befintliga skyddssystem göras. Kvaliteten och funktionen hos brandcellsgräns er, ytskikt och 
andra skyddsanordningar, passiva som aktiva, bör kontrolleras, t.ex. genomföringar i och 
anslutningar till brandcellsgränser, automatisk vattensprinkleranläggning och ventilationstekniskt 
brandskydd. (BFS  2011:26).  
5:812  Dokumentation  
Allmä nt råd  
Efter ändring bör man upprätta en brandskyddsdokumentation som beskriver utformningen av 
brandskyddet  för den ändrade delen. Dokumentationen bör uppfylla kraven i avsnitt 5:12. 
(BFS  2011:26).  
5:82 Brandtekniska klasser och övriga förutsättningar  
5:821  Muse al miljö  
För byggnader som  
– utgör museal miljö,  
– endast är avsedda för begränsad användning och  
– tillhör verksamhetsklass 2A  
får avsteg göras från föreskrifterna i 5:84 –5:87. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Med museal miljö avses byggnader eller delar av by ggnader med sådana betydande 
kulturhistoriska värden att byggnaden i sig kan anses vara ett utställni ngsföremål.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  91 (152) 
 Begränsad användning innebär att personer som inte har lokalkännedom förväntas besöka 
byggnaden enbart tillsammans med personer med god lokalkä nnedom.  
I dokumentationen av det systematiska brandskyddsarbetet bör det redovisas vilka 
begränsning ar, i användningen av byggnaden, som den valda utformningen av brandskyddet 
medför. Regler om systematiskt brandskyddsarbete ges ut av Myndigheten för samh ällsskydd och 
beredskap. (BFS  2011:26).  
5:83 Möjlighet till utrymning vid brand  
5:831  Allmänt  
Byggnad er ska utformas så att det ges möjlighet till tillfredsställande utrymning vid brand. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Verksamhetsklass 2B, 2C och 5C bör utföras  med minst två av varandra oberoende 
utrymningsvägar.  
Utrymningsvägar bör skyddas mot brand - och bran dgasspridning, exempelvis genom att de 
utförs som egna brandceller. (BFS  2011:26).  
5:832  Brandtekniska installationer  
Kraven på anordningar för tidig upptä ckt och varning i händelse av brand enligt 5:251 och 5:35 samt 
på vägledande markeringar enligt 5:341  och 5:35 ska uppfyllas. (BFS  2011:26).  
5:833  Ändrad användning av vind  
När användningen av en vind ändras ska motsvarande säkerhetsnivå för möjlighet till utrymning som 
anges i avsnitt 5:3 uppnås. (BFS  2011:26).  
5:84 Skydd mot uppkomst av brand  
Byggnader  och fasta installationer ska utformas med tillfredsställande skydd mot uppkomst av brand. 
(BFS  2011:26).  
5:85 Skydd mot utveckling och spridning av brand och brandgas inom byggnader  
5:851  Ytskikt och beklädnad  
Allmänt råd  
Om synnerliga skäl finn s för att  inte uppfylla kraven på material enligt avsnitt 5:52 bör materialet 
lägst uppfylla klass D -s2,d0. (BFS  2011:26).  
5:852  Avskiljande konstruktion  
Motsvarande säkerhetsnivå som framgår av avsnitten 5:543, 5:544, 5:546 och 5:547 angående 
avskiljande  konstruk tion i verksamhetsklass 3, 4, 5B och 5C ska uppnås. (BFS  2011:26).  
5:853  Automatiskt släcksystem  
Kraven på automatiskt släcksystem i verksamhetsklass 5B och 5C ska uppfyllas. (BFS  2011:26).  
5:854  Ytterväggar  
Allmänt råd  
Om synnerliga skäl finns f ör att in te uppfylla kraven på skydd mot brandspridning längs med 
fasadytan enligt 5:551 bör materialet lägst uppfylla klass D -s2,d2. (BFS  2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
92 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 5:855  Ändrad användning av vind  
När användningen av en vind ändras ska motsvarande säkerhetsnivå som framgå r av krav en på 
utrymningsvägar i avsnitt 5:5 och av kraven på sektionering i avsnitt 5:53 uppnås. (BFS  2011:26).  
5:86 Skydd mot brandspridning mellan byggnader  
Byggnader ska utformas med tillfredsställande skydd mot brandspridning mellan byggnader. 
(BFS  2011:26).  
5:87 Möjlighet till räddningsinsatser  
Motsvarande säkerhetsnivå som framgår av avsnitt 5:722 andra stycket, 5:732 första stycket och 5:733 
ska uppnås. (BFS  2011:26).  
5:9 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:91 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:911  har upph ävts genom (BFS  2011:26).  
5:912  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:92 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:921  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:922  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:923  har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:93 har upphävts genom (BFS  2011:26).  
5:94 har upphävts genom (BFS 2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  93 (152) 
 6 Hygien, hälsa och miljö  
Detta avsnitt innehåller föreskrifter och allmänna råd till 3 kap. 9, 14 och 20 §§ PBF. Avsnitt 6:9 
innehåller också föreskrifter och al lmänna råd till 8 kap. 7 § PBL. (BFS  2011:26).  
6:1 Allmänt  
Byggnader och deras installationer ska utformas så att luft - och vattenkvalitet samt ljus -, fukt -, 
temperatur - och hygienförhållanden blir tillfredsställande under byggnadens livslängd och därmed 
olägenheter för människors hälsa kan undvikas.  
Allmänt råd  
Med begreppet hälsa avses hälsa på det sätt det anges i PBL och omfattar bl.a. miljöbalkens 
(1998:808) begrepp när det gäller hälsa ur medicinsk och hygienisk synvinkel.  
6:11 Material  
Material och byggprodukter som används i en byggnad ska int e i sig eller genom sin behandling 
påverka inomhusmiljön eller byggnadens närmiljö negativt då funktionskraven i dessa regler uppfylls.  
Allmänt råd  
Regler för kemiska ämnen och blandningar samt kemikalier i var or finns i första hand i förordning 
(EG) nr 19 07/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och 
begränsning av kemikalier (Reach) samt förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 
om klassificering, märkning och förpackn ing av ämnen och blandningar.  
Information om regler om kemikalier i varor och produkter finns hos Kemikalieinspektionen. 
(BFS  2014:3).  
6:12 Gammastrålning  
Gammastrålningsnivån får inte överstiga 0,3 μSv/h i rum där människor vistas mer än tillfälligt.  
6:2 Luft 
6:21 Allmänt  
Byggnader och deras instal lationer ska utformas så att de kan ge förutsättningar för en god luftkvalitet 
i rum där människor vistas mer än tillfälligt. Kraven på inneluftens kvalitet ska bestämmas utifrån 
rummets avsedda användning. Luf ten får inte innehålla föroreningar i en konce ntration som medför 
negativa hälsoeffekter eller besvärande lukt.  
Allmänt råd  
Regler om luftkvalitet och ventilation ges även ut av Arbetsmiljöverket och 
Folkhälsomyndigheten.  
Vid projektering är det viktigt att ta hänsyn till hur nedsmutsningen av luften varierar över tid 
och i byggnaden. Nedsmutsning som kan förväntas vara lokal och tillfällig kan tas omhand med 
punktutsugning, t.ex. köks - och badrumsventilation med forcerings möjlighet. Material som inte 
avger stora mängder föroreningar eller emissioner b ör väljas i första hand för att undvika ökat 
behov av luftväxling. (BFS  2014:3).  
6:211  Tillämpningsområde  
Dessa regler gäller för samtliga rum eller avskiljbara delar av rum d är människor vistas mer än 
tillfälligt.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
94 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 6:212  Definitioner  
Vistelsezon  Vistels ezonen begränsas i rummet av två horisontella plan, ett på 0,1 meter 
höjd över golv och ett annat på 2,0  meter höjd över golv, samt vertikala plan 
0,6 meter från yttervägg eller annan yttre begränsning, dock vid fönster och 
dörr 1,0 meter.  
Vädringslucka  Öppningsbar lucka vars enda uppgift är att öppna en passage för luft genom 
klimatskalet för tillfällig vädring.  
6:22 Egenskaper hos luft som tillförs rum  
Byggnad er ska utformas och deras installationer ska utformas och placeras så att halten av 
förorening ar i tilluften inte är högre än gällande gränsvärden för uteluft.  
Luft som tillförs rum får inte behandlas på ett sätt som medför att luften efter behandlingen är  av 
sämre kvalitet än den uteluft som tillförs ventilationssystemet. (BFS  2014:3) . 
Allmänt råd  
Miljökvalitetsnormer för vissa föroreningar i utomhusluft finns i luftkvalitetsförordningen 
(2010:477).  
Kvaliteten på luften som tillförs byggnaden bör säkerställas genom lämplig placering och 
utformning av uteluftsintag, intagskammare, tilluftsrening ell er dylikt. Uteluftsintagen bör placeras 
så att påverkan från avgaser och andra föroreningskällor minimera s. Hänsyn tas till höjd över 
mark, väderstreck och avstånd från trafik, avluftsöppningar, spillvattenledningarnas luftningar, 
kyltorn och skorstenar. R ekommendationer om placering och avstånd mellan avluftsöppning och 
uteluftsintag finns i Energi - och Milj ötekniska Föreningens riktlinjer R1 – Riktlinjer för 
specifikation av inneklimatkrav .  
6:23 Radon i inomhusluften  
Årsmedelvärdet av aktivitetskoncentra tionen av radon i inomhusluften får inte överstiga 200 Bq/m3. 
(BFS 2016:6).  
Allmänt råd  
Mätning av radon i bostäder – metodbeskrivning  och Metodbeskrivning för mätning av radon på 
arbetsplatser  ges ut av Strålsäkerhetsmyndigheten. Kompletterande vägledning  till 
metodbeskrivning för radonmätningar i skolor och förskolor ges ut av Folkhälsomyndigheten.  
Åtgärder  för att begränsa inläckage av markradon bör utföras. Exem pelvis kan tätning av 
genomföringar i byggnaden vara en sådan åtgärd. Byggnaden bör även i ö vrigt göras så lufttät som 
möjligt mot marken. Radonboken – Förebyggande åtgärder i nya byggnader , Formas , kan 
användas som vägledning. (BFS  2014:3).  
6:24 Mikroorganismer  
Byggnader och deras installationer ska utformas så att mikroorganismer inte kan påve rka inom -
husluften i sådan omfattning att olägenhet för människors hälsa eller besvärande lukt uppstår.  
Installationer för kylning och fuktning av ventilationsluften ska utformas och placeras så att inte 
skadliga mängder mikroorganismer kan avges till venti lationsluften eller till omgivningen.  
Åtgärder mot tillväxt av mikroorganismer får inte i sig ge negativa  hälsoeffekter.  
Allmänt råd  
Högsta tillåtna fukttillstånd i byggnadsdelar finns angivna i avsnitt 6:52.  
I installationer för kylning eller fuktning av luft med direktkontakt mellan vatten och luft bör 
hänsyn tas till risken för spridning av legionellabakte rier. Se även avsnitt 6:62 och 6:63.  
Vatten för befuktning eller kylning bör inte avge skadliga, irriterande eller luktande ämnen till 
inneluften.    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  95 (152) 
 6:25 Ventilation  
Ventilationssystem ska utformas så att erforderligt uteluftsflöde kan tillföras byggnaden.  
Ventilationssystem ska också kunna föra bort hälsofarliga ämnen, fukt, besvärande lukt, 
utsöndringsprodukter från personer och byggmaterial samt föror eningar från verksamheter i 
byggnaden i den utsträckning sådana olägenheter inte förs bort på annat sätt.  (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Vid projektering av byggnaders ventilationsflöden bör hänsyn tas till påverkan av person -
belastning, verksamhet, fukttillskot t, materialemissioner samt emissioner från mark och vatten.  
Vid val av luftfilter för ventilationsanläggn ingar kan SS-EN ISO 16890:2017 användas som 
vägledning.  
Andra sätt att föra bort olägenheter på än genom ventilation kan vara att använda filter eller  
avfuktare.  
Regler om effektiv elanvändning finns i avsnitt 9:6.  
Regler om skydd mot brandspridning via l uftbehandlingsinstallationer finns i avsnitt 5:526 och 
5:533.  
Regler om bullerskydd finns i avsnitt 7. (BFS  2018:4). 
6:251 Ventilationsflöde  
Ventilati onssystem ska utformas för ett lägsta uteluftsflöde motsvarande 0,35 l/s per m2 golvarea . Rum 
ska kunna ha kontinuerlig luftväxling när de används.  
I bostadshus där ventilationen kan styras separat för varje bostad, får ventilationssystemet utformas 
med n ärvaro - och behovsstyrning av ventilationen. Dock får uteluftsflödet  inte bli lägre än 0 ,10 l/s 
per m2 golvarea då ingen vistas i bostaden och 0,35 l/s per m2 golvarean då någon vistas där.  
Allmänt råd  
Kraven avseende ventilationsflöde bör verifieras genom  beräkning och mätning.  
Vid projektering av uteluftsflöden bör hänsyn tas till att flöd et kan komma att minska på grund 
av smuts i ventilationskanaler, ändring av tryckfall över filter m.m.  
För självdragsventilation kan Boverkets handbok Självdragsventil ation , användas som 
vägledning.  
 
För andra byggnader än bostäder får ventilationssysteme t utformas så att reducering av 
tilluftsflödet, i flera steg, steglöst eller som intermittent drift, är möjlig när ingen vistas i byggnaden.  
Allmänt råd  
Efter en period  med reducerat luftflöde bör normalt luftflöde anordnas under så lång tid som krävs 
för att åstadkomma en omsättning av luftvolymen i rummet innan det åter används.  
 
Reduktion av ventilationsflöden får inte ge upphov till hälsorisker. Reduktionen får inte heller ge 
upphov till skador på byggnaden och dess installationer orsakade av t.ex. fukt . 
6:252  Luftdistribution  
6:2521  Tilluft  
Tilluft ska i första hand tillföras rum eller avskiljbara delar av rum för daglig samvaro samt för sömn 
och vila.  
Allmänt råd  
Regler om termisk komfort med avseende på drag finns i avsnitt 6:42.  
6:2522  Luftföring i r um 
Ventilationssystemet ska utformas så att hela vistelsezonen ventileras vid avsedda luftflöden.    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
96 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Allmänt råd  
Föreskriftens krav kan anses uppfyllt om  
– det lokala ve ntilationsindexet är minst 90 % vid användande av Nordtestmetod NT VVS 
114, eller  
– luftutbyteseffektiviteten är minst 40 % vid användande av Nordtestmetod NT VVS 047.  
6:2523  Överluft  
Spridning av illaluktande eller ohälsosamma gaser eller partiklar från ett rum till ett annat ska 
begränsas. Avsiktlig luftföring får endast anordnas från rum med högre krav på luftkvalitet till rum 
med samma eller lägre krav på luftkvalitet.  
Allmänt råd  
Kraven på luftkvalitet är vanligen lägre i t.ex. kök och hygienrum jämfö rt med rum för daglig 
samvaro samt rum för sömn och vila.  
6:2524  Frånluft  
Frånluft ska i första hand tas från rum med lägre krav på luftens kvalitet. Vid dimensionering av 
frånluftsflöden i hygienrum och kök ska hänsyn tas till fuktbelastning och förekoms t av matos. 
Ventilation i kök ska utformas så att god uppfångningsförmåga uppnås vid  matlagningsplatsen.  
Allmänt råd  
Om olägenheter till viss del förs bort på annat sätt än genom ventilation är föreskriftens krav på 
god uppfångningsförmåga hos ventilation en uppfyllt om ventilationen har god förmåga att fånga 
upp de olägenheter som inte f örs bort på annat sätt. Ett frånluftsdon med tillräcklig kapacitet bör 
vara placerat ovanför matlagningsplatsen.  
Regler om avluft finns i avsnitt 6:72.  
Regler om ljud från  byggnadens installationer finns i avsnitt 7:2. (BFS  2014:3).  
6:2525 Återluft  
Återlu ft till rum ska ha så god luftkvalitet att negativa hälsoeffekter undviks och besvärande lukt inte 
sprids. Återföring av frånluft från kök, hygienrum eller liknande utrymme n får inte ske. Återluft i 
bostäder tillåts endast om installationen utformas så att  luft från en bostad återförs till en och samma 
bostad.  
Allmänt råd  
Återluftsflödet bör kunna stängas av vid behov.  
6:253  Vädring  
Rum eller avskiljbara delar av rum i bostä der avsedda för daglig samvaro, matlagning, sömn och vila 
samt rum för personhygien,  ska ha möjlighet till forcerad ventilation eller vädring. Vädring ska kunna 
ske genom ett öppningsbart fönster eller vädringslucka. Dessa ska kunna öppnas mot det fria ell er mot 
en enskild inglasad balkong eller uteplats, som har öppningsbart fönster elle r vädringslucka mot det 
fria. (BFS  2016:6) . 
6:254  Installationer  
Ventilationsinstallationer ska vara placerade och utformade så att de är åtkomliga för underhåll och 
rensni ng. Huvud - och samlingskanaler ska ha fasta mätuttag för flödesmätning.  
Allmänt råd  
För lämplig utformning av kanalsystem och rensluckor, se SS -EN 12097.  
Regler om utformning av driftutrymmen finns i avsnitt 3:4.  
Regler om utförande samt drift - och skötsel instruktioner m.m. finns i avsnitt 2:31 och 2:5.  
Regler om ljud från byggnadens inst allationer finns i avsnitt 7:2.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  97 (152) 
 6:255  Täthet  
Tryckförhållandena mellan till - och frånluftsinstallationer ska vara anpassade till installationernas 
täthet så att strömning a v frånluft till tilluft inte sker.  
Allmänt råd  
För att föroreningar inte ska återföras genom värmeväxlare där luftvandring kan s ke från 
frånluftssidan till tilluftssidan bör trycknivån vara högre på tilluftssidan än på frånluftssidan.  
Klimatskärmen bör ha  tillräckligt god täthet i förhållande till det valda ventilationssystemet för 
en god funktion och för injustering av flöden i de  enskilda rummen. Även ur fuktskadesynpunkt 
bör klimatskärmens täthet säkerställas. Regler om lufttätheten hos en byggnads klim atskärm finns 
i avsnitt 6:531.  
Mätning av läckage i kanaler av plåt kan ske enligt SS -EN 12237. Ytterligare uppgifter om 
täthetsp rovning av ventilationskanaler finns i Forskningsrådet Formas skrift Metoder för mätning 
av luftflöden i ventilationsinstallati oner (T9:2007) och anvisningar i AMA VVS & Kyl 09  samt SS -
EN 15727.  
6:3 Ljus  
6:31 Allmänt  
Byggnader ska utformas så att tillfred sställande ljusförhållanden är möjliga att uppnå, utan att 
skaderisker och olägenheter för människors hälsa uppstår. Ljusförhål landena är tillfredsställande när 
tillräcklig ljusstyrka och rätt ljushet (luminans) uppnås samt när ingen störande bländning ell er inga 
störandes reflexer förekommer och därmed rätt belysningsstyrka och luminansfördelning föreligger.  
Allmänt råd  
Ytterlig are regler för fönster och belysning finns i avsnitten 3:1224, 3:1424, 3:22, 3:42, 5:34, 5:35, 
6:253, 8:21, 8:23 och 9:52.  
Regler  om ljusförhållanden på arbetsplatser ges ut av Arbetsmiljöverket.  
6:311  Definitioner  
Direkt dagsljus  Ljus genom fönster direkt  mot det fria.  
Direkt solljus  Solljus som lyser in i rum utan att ha reflekterats.  
Indirekt dagsljus  Ljus från det fria som kommer in i rum utan fönster mot det fria.  
6:32 Ljusförhållanden  
6:321  Belysning  
Belysning anpassad till den avsedda användning en ska kunna anordnas i byggnaders alla utrymmen. 
Kravet gäller byggnaden som helhet.  
Allmänt råd  
SS-EN 12464 -1 kan användas v id belysningsplanering av arbetsplatser inomhus.  
6:322  Dagsljus  
Rum eller avskiljbara delar av rum där människor vistas mer än til lfälligt ska utformas och orienteras 
så att god tillgång till direkt dagsljus är möjlig, om detta inte är orimligt med hänsyn till rummets 
avsedda användning.  
I gemensamma utrymmen enligt avsnitt 3:227 räcker det dock med tillgång till indirekt dagsljus. 
(BFS  2016:6) .   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
98 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Allmänt råd  
För beräkning av fönsterglasarean kan en förenklad metod enligt SS  91 42 01 användas. Metoden 
gäller för rumsstorlekar, fönsterglas, fönstermått, fönsterplacering och avskärmningsvinklar enligt 
standarden. Då bör ett schablonvär de för rummets fönsterglasar ea vara minst 10 % av golvarean. 
Det innebär en dagsljusfaktor på cirka 1 % om standardens förutsättningar är uppfyllda. För rum 
med andra förutsättningar än de som anges i standarden kan fönsterglasarean beräknas för 
dagsljusfa ktorn 1,0 % enligt standarde ns bilaga. (BFS  2014:3) . 
6:323  Solljus  
I bostäder ska något rum eller någon avskiljbar del av ett rum där människor vistas mer än tillfälligt ha 
tillgång till direkt solljus. Studentbostäder om högst 35  m2 behöver dock inte ha t illgång till direkt 
solljus.  (BFS  2014:3).  
6:33 Utblick  
Allmänt råd  
Minst ett fönster i rum eller avskiljbara delar av rum där människor vistas mer än tillfälligt bör 
vara placerat så att utblicken ger möjlighet att följa dygnets och årstidernas variatione r. I bostäder 
bör inte takfö nster utgöra enda dagsljuskälla i de rum där människor vistas mer än tillfälligt.  
I bostäder avsedda för en person med gemensamma utrymmen enligt avsnitt 3:227 behöver det 
dock inte finnas utblick i gemensamma utrymmen för dagl ig samvaro, matlagning eller  måltider. 
(BFS  2016:6).  
6:4 Termiskt klimat  
6:41 Allmänt  
Byggnader ska utformas så att tillfredsställande termiskt klimat kan erhållas.  
Allmänt råd  
Med tillfredsställande termiskt klimat avses  
– när termisk komfort i vistelsez onen uppnås,  
– när ett för b yggnaden lämpligt klimat kan upprätthållas i övriga utrymmen i byggnaden med 
beaktande av avsedd användning.  
Termiskt klimat har också inverkan på byggnadens beständighet.  
Regler om termisk komfort ges även ut av Arbetsmiljöverk et och Folkhälsomyndigheten.  
(BFS  2014:3).  
6:411  Tillämpningsområde  
Kraven på termiskt klimat gäller i hela byggnaden. Kravet på termisk komfort gäller rum eller 
avskiljbara delar av rum där människor vistas mer än tillfälligt.  
6:412  Definitioner/beteckni ngar  
Vistelsezon  Vistelsezonen begränsas av två horisontella plan, ett på 0,1  meter höjd och 
ett annat på 2,0 meter höjd, samt vertikala plan 0,6 meter från ytterväggar 
eller andra yttre begränsningar, dock 1,0 meter vid fönster och dörr.  
Dimensionerande 
vinterutetemperat ur, 
DVUT  Den temperatur, för representativ ort, som framgår av 1 -dagsvärdet i ”n -
day mean air temperature” enligt SS -EN ISO 15927 -5. Temperaturen får 
ökas om byggnadens tidskonstant överstiger 24 timmar. Ökningen 
framgår av standardens red ovisade temperatu rer för 2, 3 eller 4 dygn. 
Byggnadens tidskonstant, mätt i dygn, används för val av motsvarande 
tabellvärde (n -day). Temperaturökning, beroende på högre tidskonstant än 
96 timmar kan fastställas genom särskild utredning.  
Strålningsasymmet ri Skillnad i vär mestrålning till omgivande ytor.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  99 (152) 
 6:42 Termisk komfort  
Byggnader och deras installationer ska utformas, så att termisk komfort som är anpassad till 
utrymmenas avsedda användning kan erhållas vid normala driftsförhållanden.  
Allmänt råd  
Bygg nader bör vid DVU T utformas så att  
– den lägsta riktade operativa temperaturen i vistelsezonen beräknas bli 18  ºC i bostads - och 
arbetsrum och 20 ºC i hygienrum och vårdlokaler samt i rum för barn i förskolor och för äldre i 
servicehus och dylikt,  
– den ri ktade operativa t emperaturens differenser vid olika punkter i rummets vistelsezon 
beräknas bli högst 5K, och  
– yttemperaturen på golvet under vistelsezonen beräknas bli lägst 16  ºC (i hygienrum lägst 
18 ºC och i lokaler avsedda för barn lägst 20  ºC) och ka n begränsas till högst 26  ºC. 
Dessutom bör lufthastigheten i ett rums vistelsezon inte beräknas överstiga 0,15 m/s under 
uppvärmningssäsongen och lufthastigheten i vistelsezonen från ventilationssystemet inte överstiga 
0,25 m/s under övrig tid på året.  
6:43 Värme - och kylbehov  
Värmeinstallationer ska utformas så att de kan uppnå det värmeeffektbehov som krävs för att 
upprätthålla den termiska komforten enligt avsnitt 6:42.  
Eventuella kylanordningar ska utformas så att besvärande strålningsasymmetri, drag e ller kallras 
undviks.  
Allmänt råd  
Regler för köldmedier ges ut av Naturvårdsverket.  
6:5 Fukt  
6:51 Allmänt  
Byggnader ska utformas så att fukt inte orsakar skador, lukt eller mikrobiell växt som kan 
påverka hygien eller hälsa. (BFS  2014:3) . 
Allmänt råd  
Krave n i avsnitt 6:5 bör i projekteringsskedet verifieras med hjälp av fuktsäkerhetsprojektering. 
Även åtgärder i andra skeden i byggprocessen påverkar fuktsäkerheten. Vid planering, 
projektering, utförande och kontroll av fuktsäkerheten kan Branschstandard Byg gaF – metod för 
fuktsäker byggprocess  användas som vägledning.  
Byggnader, byggprodukter och byggmaterial bör under byggtiden skyddas mot fukt och mot 
smuts. Kontroll av att material inte har fuktskadats under byggtiden bör ske genom besiktningar, 
mätningar  eller analyser som dokumenteras.  
Utförandet av byggnadsdelar och byggnadsdetaljer som har betydelse för den framtida 
fuktsäkerheten bör dokumenteras. (BFS  2014:3).  
6:511  Definitioner  
Fukttillstånd  Nivå på fuktförhållanden i ett material. Fukttillståndet för material kan 
beskrivas som fukthalt, fuktkvot, relativ fuktighet m.m.  
Kritiskt fukttillstånd  Fukttillstånd vid vilket ett materials avsedda egenskaper och funktion 
inte uppfylls. För mikrobiell påverkan är fukttillståndet kritiskt då 
tillväxt sker.  
 Faktorer med betydelse för den biologiska tillväxten, t.ex. temperatur 
och varaktighet samt deras samverkan kan ingå i bestämningen av det 
kritiska fukttillståndet.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
100 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Fuktsäkerhets - 
projektering  Systematiska åtgärder i projekteringsskedet som syftar till at t säkerställa 
att en byggnad inte får skador som direkt eller indirekt orsakas av fukt. I 
detta skede anges även de förutsättningar som gäller i produktions - och 
förvaltningsskedet för att säkerställa byggnadens fuktsäkerhet.  
6:52 Högsta tillåtna fukttill stånd  
Högsta tillåtna fukttillstånd är den övre gräns där fukt inte kan förväntas orsaka skador som påverkar 
hygien eller hälsa.  
Vid bestämning av högsta tillåtna fukttillstånd ska kritiska fukttillstånd användas varvid hänsyn ska 
tas till osäkerhe t i berä kningsmodell, ingångsparametrar eller mätmetoder.  
För material och produkter där mögel och bakterier kan växa ska man använda kritiska fukttillstånd 
som är väl undersökta och dokumenterade. Vid bestämning av kritiska fukttillstånd ska hänsyn tas t ill 
even tuell nedsmutsning av materialet eller produkten. Om det kritiska fukttillståndet inte är väl 
undersökt och dokumenterat ska en relativ fuktighet (RF) på 75 % användas som kritiskt fukttillstånd. 
(BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Vid bestämning av kritiska  fukttil lstånd för ett material eller en produkt kan hänsyn behöva tas till  
– när tillväxt av mögel och bakterier börjar,  
– när oacceptabla kemiska och elektrokemiska reaktioner sker,  
– när oacceptabla fuktrörelser sker,  
– när transportprocesser för fukt, joner oc h andra vattenlösliga ämnen påverkas i oacceptabel 
omfattning,  
– förändringar av mekaniska egenskaper,  
– förändringar av termiska egenskaper,  
– angrepp av rötsvamp, och  
– angrepp av virkesförstörande insekter.  
En metod för bestämning av kritiskt fu kttillst ånd finns i rapporten Bestämning av kritiskt 
fukttillstånd för påväxt av mögel på byggnadsmaterial . (BFS  2014:3).  
6:53 Fuktsäkerhet  
Fukttillståndet i en byggnadsdel ska inte överskrida de högsta tillåtna fukttillstånden för de material 
och produkter som in går i byggnadsdelen. Detta gäller inte om det saknar betydelse för hygien och 
hälsa.  
Fukttillståndet ska bestämmas utifrån de fuktbelastningar som kan förväntas påverka byggnaden 
under ogynnsamma förutsättningar. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
I projekteringssk edet bör man genom en fuktsäkerhetsprojektering kontrollera byggnadsdelarnas 
fukttillstånd samt verifiera byggnadens fuktsäkerhet. Det kan göras på följande tre principiellt 
olika sätt som kan kombineras  
– kvantitativ bestämning,  
– bepröva d lösning,  
– kvalitativ bedömning.  
Gemensamt för de tre sätten är att fuktsäkerhetsarbetet bör genomföras på ett systematiskt sätt 
genom hela byggprocessen.  
Kvantitativ bestämning innebär att kontrollera byggnadsdelen med beräkningar eller 
provningar. Berä kningar visar fö rväntade fuktfördelningar och fukttillstånd i byggnadsdelen. 
Beräkningsresultatens rimlighet bör bedömas. Provningar utförs genom mätningar och 
kontrollerade observationer på material och produkter, byggnadsdelar eller byggnader. 
Provresult aten visar exemp elvis fuktfördelning, fukttillstånd och om vatten på ett oförutsett vis 
kan tränga in i en byggnadsdel under de förutsättningar som provningen genomförs. Hänsyn bör 
tas till provningsresultatens mätosäkerhet.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  101 (152) 
 Beprövad lösning innebär att ko ntrollera byggna dsdelen mot dokumenterad och verifierad 
erfarenhet från liknande byggnadsdelar med jämförbar klimatpåverkan. En beprövad byggnadsdel 
bör vara kontrollerad och dokumenterad under tillräckligt lång tid (normalt minst 10 år) och ha 
fungerat ut an problem. Ingå ende material och produkter bör under den tiden inte ha åldrats på ett 
oförutsägbart sätt.  
Kvalitativ bedömning innebär att kontrollera byggnadsdelen mot tillämpbara anvisningar och 
utförandeexempel från branschanvisningar, handböcker och p rovningsresultat . Dessa bör vara 
kontrollerade genom kvantitativ bestämning eller utvärderade som beprövade lösningar.  
I projekterandet och utförandet bör hänsyn tas till de kombinationer av material, skarvar och 
anslutningsdetaljer som ingår i byggnaden. Detta för att fu kttillståndet i material och i 
materialgränser inte på ett oförutsägbart sätt ska kunna överskrida det högsta tillåtna fukttillståndet 
under så lång tid att skador kan uppstå.  
Det kan ibland ta lång tid för en byggnadsdel eller konstruktion sdetalj att bli fuktig. Detta bör 
beaktas då man jämför det beräknade eller uppskattade fukttillståndet med det högsta tillåtna 
fukttillståndet.  
Vissa byggnadsdetaljer är placerade så att mikrobiell tillväxt normalt inte kan påverka hygien 
och hälsa och d e omfattas inte av kravet på högsta tillåtna fukttillstånd. Exempel är väl ventilerade 
och dränerade fasadbeklädnader och yttertaksbeläggningar, samt takutsprång och andra detaljer 
utanför fasadlivet.  
Exempel på fuktkällor som har betydelse för fukttillst åndet i byggnads delarna är  
– nederbörd,  
– luftfukt, utomhus och inomhus,  
– vatten i mark (vätskefas och ångfas) samt på mark,  
– byggfukt,  
– vatten från installationer m.m.,  
– fukt i samband med rengöring.  
Ytterligare uppgifter om fuktkällor finns i Svensk Byggtjänsts hand bok Fukthandbok – praktik 
och teori, utgåva 4, avsnitt 2.1.  (BFS  2019:2). 
6:531  Lufttäthet  
Allmänt råd  
För att undvika skador på grund av fuktkonvektion bör byggnadens klimatskiljande delar ha så god 
lufttäthet som möjligt. I de flesta byggnader är risken för fuktkonvektion störst i byggnadens övre 
delar, dvs. där det kan råda invändigt övertryck.  
Särskild  omsorg att åstadkomma lufttäthet bör iakttas vid höga fuktbelastningar som i badhus 
eller vid särskilt stora temperaturskillnader.  
Lufttätheten kan påve rka fukttillståndet, den termiska komforten, ventilationen samt 
byggnadens värmeförluster.  
Metod för b estämning av luftläckage finns i SS -EN ISO 9972:2015. Vid bestämning av 
luftläckaget bör även undersökas om luftläckaget är koncentrerat till någon byggn adsdel. Om så är 
fallet kan risk finnas för fuktskador . (BFS 2017:5).  
6:532  Mark och byggnadsdelar  
6:5321 Markavvattning  
För att en byggnad inte ska kunna skadas av fukt ska marken invid denna ges en lutning för avrinning 
av dagvatten eller förses med ano rdningar för uppsamling och avledning av dagvattnet, såvida 
byggnaden inte är utformad för att klara va ttentryck.  
Allmänt råd  
Markytan invid byggnaden bör luta från byggnaden med en lutning om 1:20 inom 3 meters 
avstånd. Om en sådan lutning inte går att å stadkomma bör ett avskärande dike finnas.  
Regler om tillgänglighet till byggnad finns i avsnitt 3.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
102 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 6:5322  Dränering  
Allmänt råd  
För byggnader som inte är utformade för att klara vattentryck bör dränerande skikt invid och under 
byggnader samt kring drän eringsledningar vara så genomsläppliga att tillförda vattenmängder kan 
samlas upp och avledas till drän eringsledningar eller motsvarande.  
Vägledning om hur dränering kan utföras finns i Svensk Byggtjänsts handbok Fukthandbok – 
praktik och teori, utgåva 4,  avsnitt 4.1.1.4.  
Beträffande installationer för dräneringsvatten, se även avsnitt 6:643.  (BFS 2019:2).  
6:5323  Grundkonstruktion och bjälklag  
Kryputrymmen ska kunna inspekteras i sin helhet.  
Allmänt råd  
En grundkonstruktion bör utformas med ett kapillärbr ytande system.  
Särskild uppmärksamhet bör iakttas så att högsta tillåtna fukttillstånd inte överskrids i 
uteluftsventilerade krypgrunder.  
I avsnitt 3:4 behandlas driftutrymmen.  
Den slutliga kontrollen av att betongen torkat tillräckligt, t.ex. före golvbe läggning, bör ske 
med fuktmätning. Vägledning om hur fuktmätning i betong kan utföras finns i Sveriges 
Byggindustriers handbok Manual – Fuktmätning i betong.  
Regler för användning av tryckimpregnerat virke ges ut av Kemikalieinspektionen.  
6:5324 Väggar, fö nster, dörrar m.m.  
Fasadbeklädnader ska anordnas så att fukt som kommer utifrån inte kan påverka materi al och 
produkter som ligger innanför fasadbeklädnaden i sådan utsträckning att högsta tillåtna fukttillstånd 
överskrids. Detta gäller också för fönster, dörrar, infästningar, ventilationsanordningar, fogar och 
andra detaljer som går igenom eller ansluter m ot väggen eller andra byggnadsdelar. (BFS  2014:3) . 
Allmänt råd  
Fasadbeklädnader av träpanel, skivor och liknande samt skalmurar och putsade regelväggar ä r 
exempel på konstruktioner som bör utformas med kapillärbrytning och dränering mellan 
fasadbeklädnaden och regelkonstruktionens stomskydd, så att inträngande fukt leds ut från 
byggnaden. Sådana konstruktioner bör utformas så att uttorkning av inträngande fukt sker 
tillräckligt snabbt även vid lokal fuktpåverkan.  
Väggar av material med byggf ukt, och mot vilka fuktkänsliga ytskikt, väggfasta inredningar 
m.m. monteras, bör få möjlighet att torka ut eller så bör fuktkänsliga material och produkter 
skyddas.  
Avståndet mellan markytan och underkant fuktkänsliga fasader bör vara minst 20 cm så att 
regnstänk inte gör fasaden fuktig eller smutsar ned denna.  
Regler om tillgänglighet till byggnader finns i avsnitt 3:13 och regler om tillgänglighet i 
byggnader finns i avsnitt 3:14. (BFS  2014:3).  
6:5325  Yttertak och vindsutrymmen  
Allmänt råd  
Vid val av ma terial och detaljutformning för yttertak bör hänsyn tas till taklutningen.  
Om taktäckning sker med material som kan skadas av is så bör detta beaktas vid utformningen 
av taket.  
 
Vindsutrymmen ska, om det inte är uppenbart onödigt, kunna inspekteras i sin h elhet.  
Allmänt råd  
För vindsutrymmen anses kravet uppfyllt om det finns möjlighet att se in i hela utrymmet. I avsnitt 
3:4 behandlas driftutrymmen.  
Vindsutrymmen över v ärmeisolerade vindsbjälklag bör anordnas så att fukt inte orsakar tillväxt 
av mögel och  bakterier.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  103 (152) 
 Vid kalla tak och välisolerade bjälklag finns ökad risk för mikrobiell tillväxt, t.ex. på yttertakets 
insida. Särskild omsorg att åstadkomma lufttäthet bör i akttas vid ökad isolering av vindsbjälklaget.  
Om vindsbjälklaget utgörs av material med  byggfukt, t.ex. betong eller lättbetong, som kan 
orsaka skada på material bör fuktavgången till vindsutrymmet minimeras.  
6:533  Utrymmen med krav på vattentäta eller vat tenavvisande skikt  
6:5331  Vattentäta skikt  
Golv och väggar som kommer att utsättas för vattenspolning, vattenspill eller utläckande vatten ska ha 
ett vattentätt skikt som hindrar fukt att komma i kontakt med byggnadsdelar och utrymmen som inte 
tål fukt. Va ttentäta skikt ska vara beständiga mot alkalitet från betong och bruk, vatten, temperat ur-
variationer och rörelser i underlaget samt ha tillräckligt stort ånggenomgångsmotstånd. Vattentäta 
skikt ska även tåla vibrationer från normal utrustning i utrymmet. Fogar, anslutningar, infästningar och 
genomföringar i vattentäta skikt ska vara vattent äta.  
Allmänt råd  
Om ett fuktkänsligt material placeras mellan två täta material, exempelvis mellan en ångspärr och 
ett vattentätt skikt, bör verifiering ske, t.ex. med fuktsäkerhetsprojektering, av att det högsta 
tillåtna fukttillståndet för materialet in te överskrids.  
Ånggenomgångsmotståndet hos det vattentäta skiktet bör vara större än 1•106 s/m (1,35•1011 m2 
s•Pa/kg) om man inte vid fuktsäkerhetsprojekteringen påvisat  att annat ånggenomgångsmotstånd 
kan användas. Ånggenomgångsmotståndet bör bestämmas vi d förhållanden som liknar det aktuella 
fallet, t.ex. mellan 75 % och 100 % RF.  
En metod för kontroll av fogars vattentäthet hos färdiga tätskikt av plastmattor finns i 
SS 92 36 21. Standarden avser även målade väggytor.  
För vattentäta skikt som utgörs av t ätskiktsmassa under eller bakom keramiskt material finns 
det för närvarande ingen lämplig mätmetod för att kontrollera tätheten på det färdiga tätskiktet. 
Lämpligen utfö rs en okulär kontroll av tätskiktet och dess anslutningar före plattsättning och 
plattl äggning. Kontroll av att rätt mängd tätskiktsmassa har applicerats per ytenhet bör 
dokumenteras.  
Genomföringar och infästningar i vattentäta skikt bör undvikas på ställe n som kan bli utsatta för 
vattenbegjutning eller vattenspill. Fogar bör placeras på de ställen som är minst utsatta för vatten -
begjutning. Vid genomföringar för rör i golvs vattentäta skikt bör tätning ske mot rörgenomföring 
och mot det vattentäta skiktet.  
Bad- och duschrum är utrymmen där det normalt krävs vattentätt skikt på väggar och på golv. 
Tvättstugor och utrymmen för varmvattenberedare samt toalettrum är utrymmen där det normalt 
krävs ett vattentätt skikt på golvet. Det vattentäta skiktet bör dras u pp på vägg.  
Regler om utbytbarhet finns i avsnitt 2:2 och regler om projektering och utförande i avsnitt 
2:31.  
Regler om tillgänglighet och användbarhet i hygienrum finns i avsnitt  3:14. (BFS  2014:3).  
6:5332  Vattenavvisande ytskikt  
Golv, väggar och tak s om kan utsätt as för vattenstänk, våtrengöring, kondensvatten eller hög 
luftfuktighet ska ha ett vattenavvisande ytskikt.  
Allmänt råd  
Om ett fuktkänsligt material placeras mellan två täta material, exempelvis mellan en ångspärr och 
ett tätt vattenavvisande ytskikt, bör verifiering ske av att högsta tillåtna fukttillstånd för materialet 
inte överskrids.  
Fogar bör placeras på de ställen som är minst utsatta för vatten. Vid genomföringar för rör i 
golvets vattenavvisande ytskikt bör tätning ske mot rörgenomföri ng och mot un derlaget.  
Tvättstugor och utrymmen för varmvattenberedare är utrymmen där det normalt krävs vatten -
avvisande ytskikt på väggarna. Även i utrymmen med större fuktbelastning än normalt, t.ex. 
groventréer, bör golv förses med vattenavvisande ytsk ikt.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
104 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 6:5333  Underlag för vattentäta skikt  
Underlag för vattentäta skikt ska vara lämpliga för denna användning.  
Allmänt råd  
För styva väggbeklädnader som keramiska plattor och natursten som är fixerade mot ett vattentätt 
skikt bör även underlaget vara st yvt. 
Regelsto mmar och skivkonstruktioner bör utformas med tillräcklig styvhet så att skadliga 
deformationer inte uppstår, även om det innebär att bärförmågan blir högre än vad belastningen 
kräver. Skivor bör vara formstabila för de fuktbelastningar som de förväntas uts ättas för.  
När tätskiktsmassa läggs på bjälklag bör hänsyn tas till bjälklagets och väggarnas inbördes 
rörelser så att tätskiktet inte påverkas negativt. Detta kan göras t.ex. genom att förankringen 
mellan vägg och bjälklag anpassas efter tät skiktets egen skaper. (BFS  2014:3) . 
6:5334  Dolda ytor i rum eller byggnadsdelar  
Om det i rum finns risk för utläckande vatten eller kondens på dolda ytor ska utlopp från dessa ytor 
anordnas så att vattnet snabbt blir synligt. (BFS  2014:3) . 
Allmänt råd  
Under  en diskmaski n, diskbänk, kyl, frys, ismaskin eller liknande bör det finnas ett vattentätt skikt. 
Skiktet bör vara tätat mot genomföringar och uppvikt mot väggen och andra dolda ytor i tillräcklig 
omfattning för att skydda dem.  
Regler om utläckande vatten från tappvatt eninstallationer finns i avsnitt  6:625. (BFS  2014:3).  
 
En byggnadsdel ska utformas med vattentätt skikt i sådan omfattning att eventuellt utläckande 
vatten eller kondensvatten från en tappvatteninstallation inuti byggnadsdelen förhindras att k omma i 
kontak t med material och produkter som inte tål fukt.  
Byggnadsdelen eller installationen ska utformas så att läckage snabbt blir synligt och kondensvatten 
torkas eller leds ut ur byggnadsdelen till ett avlopp så att tillväxt av alger, mögel eller ba kterier inte 
kan ske. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
En byggnadsdel med en inbyggd spolcistern till en wc -stol bör utformas med vattentätt skikt.  
Som vattentätt skikt kan man använda en läckagesäkringslåda, fördelningslåda eller skarvfritt 
skyddsrör, som med an slutningar ha r väl undersökta och dokumenterade egenskaper för 
vattentäthet och åldersbeständighet. (BFS  2014:3).  
6:5335  Avledning av vatten till golvavlopp  
I utrymmen med golvavlopp ska golvet och dess vattentäta skikt ha fall mot avloppet i de delar av 
utrymmet som regelmässigt blir utsatta för vattenbegjutning eller vattenspill. Bakfall får inte 
förekomma i någon del av utrymmet.  
Allmänt råd  
I anslutning t ill golvbrunnen bör golvlutningen i duschdelen eller motsvarande vara minst 1:150 
för att säkerstäl la avrinning och högst 1:50 för att minska risken för olycksfall. Övriga golvytor 
bör luta mot golvavlopp. Hänsyn bör tas till eventuella deformationer hos b jälklaget.  
 
I de delar av golvet som regelmässigt blir utsatta för vattenbegjutning eller vattensp ill får endast 
genomföringar för avloppsenheter utföras.  
Golvavlopp ska vara så fast förankrade i bjälklagskonstruktionen att inbördes rörelser inte uppstår 
mellan avlopp, underlag, tätskikt och golvbeläggning.  
Allmänt råd  
Golvavloppets förankring och läg e i höjd och våg bör kontrolleras innan det vattentäta skiktet 
appliceras.    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  105 (152) 
 6:5336  Rengörbarhet  
I våtutrymmen ska ytskikt, fogar, anslutningar och genomföri ngar anordnas så att de lätt kan hållas 
rena och så att de inte gynnar mikrobiell tillväxt.  
6:6 Vatten och avlopp  
6:61 Allmänt  
Byggnader och deras installationer ska utformas så att vattenkvalitet och hygienförhållanden 
tillfredsställer allmänna hälsokrav.   
6:611  Tillämpningsområde  
Reglerna i detta avsnitt gäller för installationer för vatten och avlopp  dels i byggnader, dels på tomter 
till dessa byggnader.  
6:612  Definitioner  
Tappkallvatten  Kallt vatten av dricksvattenkvalitet.  
Tappvarmvatten  Uppvärmt tappkallvatten.  
Tappvatten  Samlingsbeteckning för tappkallvatten och tappvarmvatten.  
Övrigt vatten  Vatten som inte uppfyller kraven för tappvatten men som kan användas till 
uppvärmning, kylning, toalettspolning, tvättmaskiner m.m. där kraven på 
vattnets kvalitet är beroende av ändamålet men där vattnet inte nödvändigtvis 
behöver vara tappvatten.  
6:62 Installationer för tappvatten  
Installationer för tappvatten ska utformas så att tappvattnet, efter tappstället, är hygieniskt och säkert 
samt kommer i tillräcklig mängd. Tappkallvatten ska uppfylla kvalitetskraven för dricksvatten efter 
tappstället. Tappvarmv atten ska vara så varmt att man kan sköta personlig hygien och hushållssysslor.  
Tappvatteninstallationer ska utföras av sådana materi al att inte ohälsosamma koncentrationer av 
skadliga ämnen kan utlösas i tappvattnet. Installationerna ska inte avge lukt e ller smak till tappvattnet.  
Allmänt råd  
Mängden upplöst bly i vattnet bör inte överstiga värdena i tabell 6:62, vid testning enligt N KB 4 
eller enligt SS -EN 15664. Värdena avser tappställen där man normalt tar vatten för att dricka, 
exempelvis i kök och t vättställ. Andra testmetoder än de som anges i tabellen får användas om de 
visar att föreskriftens krav uppfylls. (BFS  2014:3).  
Tabell  6:62 Mängden upplöst bly i vattnet för tappställen där man normalt tar vatten för 
att dricka, exempelvis i kök och tvätts täll. 
 
  Blyvärde i µg i tappställets 
vattenmängd. Indelning och 
testmetod enligt NKB 4.  Blyvärde i µg/l. Testning 
enligt SS -EN 15664  
 Tappställe  5 µg  
 Material   5 µg/l  
 (BFS  2014:3).    
 
Regler om dricksvatten ges ut av Livsmedelsverket. (BFS  2014:3).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
106 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 6:621  Varmvattentemperaturer för personlig hygien och hushållsändamål  
Installationer för tappvarmvatten ska utformas så att en vattentemperatur på lägst 50  °C kan uppnås 
efter tappstället. För att minska risken för skållning får temperaturen på ta ppvarmva ttnet vara högst 
60 °C efter tappstället.  
Temperaturen på tappvarmvattnet får dock inte vara högre än 38  °C om det finns särs kild risk för 
olycksfall. Anordningar för reglering av tappvarmvattnet ska utformas så att risken för personskador 
genom förväxling  av tappvarm - och tappkallvatten begränsas.  
Allmänt råd  
Exempel på särskilda risker för olycksfall är fasta duschar som inte kan regleras från en plats 
utanför duschplatsen och duschar för personer som inte förväntas kunna reglera temperaturen 
själva.  
6:622 Mikrobiell tillväxt  
Installationer för tappvatten ska utformas så att möjligheterna för tillväxt av mikroorganismer i 
tappv attnet minimeras. Installationer för tappkallvatten ska utformas så att tappkallvattnet inte värms 
upp oavsiktligt. Cirkulationsled ningar för tappvarmvatten ska utformas så att temperaturen på det 
cirkulerande tappvarmvattnet inte understiger 50  °C i någon  del av installationen.  
Allmänt råd  
Installationer för tappvatten bör spolas rena innan de tas i drift, för att minska risken för t illväxt av 
bl.a. legionellabakterier Om vattnet har varit stillastående under byggskedet när 
omgivningstemperaturen har varit över 20  °C, kan installationerna de ssutom behöva desinficeras. 
Exempel på hur installationer spolas och desinficeras finns i SS -EN 806-4 avsnitt 6:6.  
För att minska risken för tillväxt av bl.a. legionellabakterier i tappkallvatten bör 
tappkallvatteninstallationer inte placeras på ställen dä r temperaturen är högre än rumstemperatur. 
Risken finns bl.a. i varma schakt eller varma golv, i vilka installationer för t.ex. tappvarmvatten, 
tappvarmvattencirkulation och radiatorer är förlagda. Om det är omöjligt att undvika att placera 
tappkallvatteni nstallationer på sådana ställen så bör samtliga installationer utformas och isoleras så 
att tem peraturökningen på tappkallvattnet blir så låg som möjligt. Då bör installationernas 
utformning och isolering dimensioneras så att tappkallvattnet kan vara still astående i 8 timmar 
utan att temperaturen på tappkallvattnet överstiger 24  ˚C. 
I samtliga rörledningar för tappvarmvattencirkulation bör det vara möjligt att mäta 
vattentemperaturen.  
För att mängden legionellabakterier i installationer där tappvarmvatten ä r stillastående, bl.a. i 
beredare eller ackumulatorer för uppvärmning med t.ex. el, sol, ved, värmepumpar och fjärrvärme, 
inte ska bli skadlig bör temperaturen på tappvarmvattnet inte understiga 60  °C. 
Handdukstorkar, golvvärme och andra värmare bör inte k opplas in på cirkulationsledningar för 
tappvarmvatten.  
Proppade ledningar, dvs. sådana som inte är direkt anslutna till tappställen, på installationer för 
tappvarmvatten bör vara så korta att temperaturen på vattnet i dessa proppade ledningar inte 
understi ger 50  °C. 
Gemensam rörledning för flera duschplatser med en temperatur på högst 38  °C bör inte vara 
längre än 5 meter. (BFS  2014:3).  
6:623  Tappvattenflöde  
Tappställen ska utformas så att vattenflödena blir tillfredsställande utan att störande buller eller  
korrosion uppstår på grund av hög vattenhastighet. Utformningen ska också minska risken för skadliga 
tryckslag. Rätt tempererat tappvarmvatten ska erhållas utan besvärande väntetid.  
Allmänt råd  
För bostäder är föreskriftens krav på vattenflöden vid tapps tällen för både varm - och kallvatten 
uppfyllt om normflödena är 0,1 l/s för tvättställ och bidé, 0,3 l/s för badkar och 0,2 l/s för övriga 
tappställen. För tappställen med enbart kallvatten i bostäder är föreskriftens krav uppfyllt om 
normflödena är 0,1 l/ s för vattenklosett och tvättställ och 0,2 l/s för övriga tappställen.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  107 (152) 
 För tappvattensystemet som helhet är föreskriftens krav uppfyllt om minst 70 % av det enskilda 
tappställets normflöde kan fås då ett sannolikt antal anslutna vattenuttag öppnas samtidig t. 
En vattenvärmare som bara betjänar ett enbostadshus bör vara dimensionerad för att under en 
tid av högst 6 timmar kunna värma 10 -gradigt kallvatten så att två tappningar om vardera 140 l 
vatten av 40  ºC blandat kall - och varmvatten kan erhållas inom en timme.  
Utformningen av vattenledningar och placeringen av vattenvärmare bör vara sådana att 
tappvarmvatten kan erhållas inom ca 10 sekunder vid ett flöde av 0,2 l/s. Detta gäller dock inte då 
tappvarmvatten bereds för ett enbostadshus.  
Regler om ljud från  byggnadens installationer finns i avsnitt 7:2. (BFS  2014:3) . 
6:624  Återströmning  
Tappvatteninstallationer ska utformas så att återströmning av förorenat vatten eller andra vätskor 
förhindras. Installationerna ska utformas så att inträngning av gaser och i nläckning av vätskor inte kan 
ske.  
Allmänt råd  
Installationer bör utformas enligt SS -EN 1717. Vid val av skyddsmodul för påfyllning av 
värmesystem bör hänsyn tas till storleken på värmesystemet och eventuella tillsatser till 
värmevattnet.  
6:625  Utformning  
Tappvatteninstallationer ska ha en sådan utformning och vara gjorda av ett sådant material att de har 
tillräcklig beständighet mot de yttre och inre mekaniska, kemiska och mikrobiella processer som de 
kan förväntas bli utsatta för.  
Risk för skador på omgi vande byggnadsdelar eller andra olägenheter på grund av frysning, 
kondensering eller till följd av utströmmande vatten ska begränsas. (BFS  2014:3) .  
Allmänt råd  
Tappvattenledningar och fogar på sådana ledningar bör utformas och placeras så att eventuellt 
utläckande vatten från ledningarna eller fogarna snabbt kan upptäckas och så att vattnet inte 
orsakar skador. Installationer för tappvatten som är dolt placerade och inte inspekterbara, t.ex. i 
schakt, väggar, bjälklag eller bakom fast inredning, bör utföra s utan fogar.  
Schakt för tappvattenledningar bör vara lätt tillgängliga och utformade med läckageindikering, 
t.ex. rör med tillräcklig kapacitet som mynnar ut i rum med golvavlopp eller med vattentätt golv. 
Regler om utbytbarhet av installationer finns i avsnitt 2:2 och regler om projektering och utförande 
i avsnitt 2:31. Regler om dolda ytor i rum eller byggnadsdelar finns i avsnitt  6:5334. 
(BFS  2014:3).  
 
Avstängningsventiler och armaturer för avtappning av tappvattensystemet ska installeras i den 
utsträc kning som är nödvändig.  
Allmänt råd  
Anslutningar till disk - och tvättmaskiner m.m. bör förses med avstängningsventiler som har synlig 
och lätt åtkomlig manövrering. Avstängningsventiler bör finnas så att tappvattnet till enskilda 
lägenheter kan stän gas av var för sig. (BFS  2014:3).  
 
Tappvatteninstallationer ska utformas för ett statiskt vattentryck på lägst 1 MPa och med hänsyn 
tagen till den påverkan som tryckslag medför.  
Allmänt råd  
Plaströr för tappvarmvatteninstallationer bör utformas för att kl ara det  statiska trycket på 1 MPa 
vid en temperatur av 70  °C.  
 
Rörledningar i tappvatteninstallationer ska förläggas så att det finns tillräckligt expansionsutrymme.  
Fast installerad utrustning, som ansluts till en vatteninstallation och placeras i ett ut rymme u tan 
golvavlopp, ska vara försedd med skydd mot oavsiktlig utströmning av vatten.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
108 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 6:626  Dokumentation och idrifttagande  
Allmänt råd  
Man bör inventera, värdera och dokumentera riskerna för tillväxt av legionellabakterier i 
tappvatteninstallationer i f lerbost adshus, sjukhus, hotell, sporthallar, simhallar och särskilda 
boendeformer för äldre. Detta bör också göras för vatteninstallationer som sprider aerosoler, t.ex. 
bubbelbad, öppna kyltorn och befuktningsinstallationer. Den dokumenterade riskvärdering en bör 
innehålla mätningar av vattentemperaturer och legionellabakterier vid idrifttagandet.  
Regler om drift och skötsel finns i avsnitt 2:51. (BFS  2014:3).  
6:63 Installationer för övrigt vatten  
Installationer för övrigt vatten får inte kopplas samman med install ationer för tappvatten.  
Allmänt råd  
Installationer för övrigt vatten bör uppfylla samma krav som i avsnitt 6:62 såvida inte 
användningsområdet medger annat.  
6:631  Märkning  
Samtliga ingående delar i installationer för övrigt vatten ska märkas i hel a sin l ängd så att de inte kan 
blandas ihop med installationer för tappvatten.  
6:632  Mikrobiell tillväxt  
Installationer för övrigt vatten ska utformas så att möjligheterna för tillväxt av mikroorganismer 
minimeras.  
Allmänt råd  
Vatten till processer är exe mpel på  installationer där tillväxt av legionellabakterier kan ske.  
6:64 Installationer för avloppsvatten  
6:641  Installationer för spillvatten  
Spillvatteninstallationer ska utformas så att spillvatten kan avledas utan att installationen eller 
avloppsanläggningen skadas samt så att deras funktioner inte påverkas.  
Spillvatteninstallationer ska utformas så att de kontinuerligt ska kunna avleda minst 150 % av de 
betjänade tappställenas normflöden. Spillvattenflödet får dock inte vara mindre än att det kan föra bort 
sådana föroreningar för vilka installationen är avsedd. Lukt får inte spridas från avloppsnätet.  
Allmänt råd  
Installationer för avledning av spillvatten med självfallssystem kan utformas enligt SS -EN 12056 
del 1 och 2.  
Vid dimensionering  av spillvattenledni ngar för självfallssystem beaktas att  
– ledningarnas dimension inte bör minska i strömningsriktningen,  
– ledningar från vattenklosetter bör ha en dimension (rörbeteckning) på minst 100 mm,  
– ledningar i mark bör ha en dimension (rörbete ckning) på minst 75  mm. 
 
Tappställen och säkerhetsventiler ska förses med avloppsenheter, såvida inte spillvattnet utan 
olägenhet kan avledas på annat sätt.  
Allmänt råd  
Tvättmaskiner och vattenvärmare bör placeras i utrymmen med golvbrunn. (BFS  2014:3) . 
 
Säkerhetsanordningar  såsom sprinkler, nödduschar och brandposter behöver inte ha sådana 
avloppsenheter.  
I lägenheter ska minst ett utrymme för personlig hygien förses med golvbrunn.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  109 (152) 
 I självfallssystem ska avloppsenheter anslutas så att spillvatten från en avloppsenhet med vat tenlås 
inte kan tränga in i en annan avloppsenhets vattenlås.  
Avloppsenheter där spillvattnet kan orsaka olägenheter till följd av lukt får inte anslutas till 
golvavlopp.  
Avloppsenheter för spillvatten som kan innehålla brand - eller ex plosionsfarliga väts kor får inte ha 
vattenlås. Avlopp från vattenklosetter får inte anslutas till bensin -, olje - eller fettavskiljare.  
I spillvatteninstallationer där vattnet kan innehålla mer än obetydliga mängder av skadliga ämnen, 
ska spillvattnet behan dlas eller avskiljar e installeras. Utformningen av avskiljare ska säkerställa att det 
avskilda inte kan släppas ut okontrollerat eller oavsiktligt.  
Allmänt råd  
Avskiljare bör finnas om spillvattnet kan innehålla mer än obetydliga mängder av  
– slam eller f asta partiklar som g er påtaglig risk för avsättningar  
– fett eller andra ämnen som avskiljs vid spillvattnets avkylning  
– bensin eller andra brand - och explosionsfarliga vätskor eller  
– olja och andra i vatten olösliga ämnen.  
Fettavskiljare kan utformas enligt SS -EN 1825 -2. Olje- och bensinavskiljare kan utformas 
enligt SS -EN 858 -2. 
 
Spillvatteninstallationer för självfall ska vara utformade och luftade så att tryckförändringar som 
bryter vattenlåsen inte uppstår. Luftningsledn ingar ska anordnas så att det inte uppstår olägenh eter på 
grund av lukt eller fuktpåslag på byggnadsdelar. Spillvatteninstallationer får inte luftas via byggnaders 
ventilationssystem.  
Allmänt råd  
Avskiljare, som kan innehålla brandfarliga eller explosiva gaser, olja eller fett, eller som kan 
utveckla öve rtryck, bör luftas genom separata luftningsledningar.  
6:642  Installationer för dagvatten  
Dagvatteninstallationer ska kunna avleda regnvatten och smältvatten så att risken för översvämning, 
olycksfall eller skador på byggnader och mark begränsas.  
Allmänt rå d 
Installation för regnvatten kan projekteras enligt SS -EN 12056 -1 och 12056 -3.  
 
Dagvatteninstallationer ska ha anordningar för avskiljning eller behandling av sådana ämnen som 
kan störa funktionen eller m edföra skador på installationen, avloppsanläggning en eller recipienten.  
Allmänt råd  
Avskiljare bör anordnas om dagvattnet kan innehålla mer än obetydliga mängder av 
petroleumprodukter, slam eller fasta partiklar. (BFS  2014:3) . 
6:643  Installationer för drän eringsvatten  
Dräneringsvatten ska avledas antingen  med självfall direkt till marken, om detta kan ske utan att 
dräneringen försämras, eller till dagvattenförande ledningar.  
Ledningar för dräneringsvatten ska förses med en brunn med slamsamlingsanordning s om placeras 
före ledningens anslutning till dagvat tenledningen.  
Allmänt råd  
Beträffande dränering se även avsnitt 6:5322.  
6:644  Utformning  
Avloppsinstallationer ska ha en sådan utformning och vara gjorda av sådana material att de har 
tillräcklig beständig het mot de yttre och inre mekaniska, kemiska och m ikrobiella processer som de 
kan förväntas bli utsatta för. Risken för skador på omgivande byggnadsdelar eller andra olägenheter på 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
110 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 grund av frysning, kondensering eller till följd av utströmmande vatten ska  begränsas. Rörledningar i 
avloppsinstallationer s ka förläggas så att det finns tillräckligt expansionsutrymme.  
Avloppsinstallationer ska utformas så att kapacitetsminskande slamavlagringar inte beräknas uppstå 
och förses med åtkomliga rensanordningar. Ren sning ska kunna ske med vanligen förekommande 
rensdon.  
Allmänt råd  
Golvbrunn bör vara placerad så att den är lätt åtkomlig för rensning när den sitter i anslutning till 
badkar, duschkabin, tvättmaskin och dylikt.  
Regler om utbytbarhet av installationer finns i avsnitt 2:2 och regler om projektering och 
utförande i avsnitt 2:31.  
6:7 Utsläpp till omgivningen  
6:71 Allmänt  
Byggnader ska utformas så att det blir möjligt att föra bort föroreningar som uppkommer till föl jd av 
byggnadens drift, utan att negativa effekter på hälsa och hygien uppstår för människor  som befinner 
sig i byggnaden eller i byggnadens omgivning. Utsläppen får inte heller medföra en ogynnsam 
inverkan på mark, vatten eller luft i byggnadens omgivning .  
Allmänt råd  
Med föroreningar avses bl.a. förorenad luft, avloppsvatten och förbränningsga ser.  
6:72 Förorenad luft  
Installationer för avluft i byggnader ska utformas s å att elak lukt eller förorenin gar inte förs tillbaka till 
byggnadens luftintag, öppni ngsbara fönster, dörrar, balkonger och dylikt eller till närliggande 
byggnader.  
Allmänt råd  
Avluftsöppningar och luftintag bör utformas enligt anvisningarna i Energi - och Miljötekniska 
Föreningens riktlinjer R1 – Riktlinjer för specifikation av inneklimatk rav, figur B.6.1A och B.6.1B 
och tabell B.6.1.  
Luftning av självfallsystem för spillvatten b ör utformas enligt SS -EN 12056 -2.  
Avluft från stekbord eller frityrkokare i restaurangkök, storkök och dylikt bör renas före utsläpp 
eller spridas på hög höjd.  
Särskild uppmärksamhet bör iakttas vid utformningen av avluft från bensin - och fettavskiljare 
samt enskilda avlopp.  
6:73 Avloppsvatten  
Installationer för avloppsvatten ska utformas så att avloppsvattnet antingen förs bort via allmän va -
anläggning eller renas  via enskilt avlopp.  
Anslutning till allmän va -ledning ska göras ovan uppdämningsnivån för d en allmänna va -ledningen.  
Allmänt råd  
Regler om enskilda avlopp ges ut av Havs - och vattenmyndigheten. (BFS  2014:3) . 
6:74 Förbränning och förbränningsgaser  
Olägenh eter till följd av innehållet i rökgaser och avgaser som släpps ut från byggnader ska begrän sas.  
6:741  Fastbränsleeldning   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  111 (152) 
 6:7411  Fastbränslepannor  
Från byggnader med fastbränslepannor med nominell effekt (Q) upp till 500 kW får utsläppen av 
partiklar, organiska gasformiga föreningar (OGC) och kolmonoxid (CO) uppgå till högst de värden 
som anges  i tabell 6:7411. (BFS 2017:5).  
Tabell 6:7411  Högsta till åtna värden för utsläpp av partiklar, organiska gasformiga föreningar (OGC) 
och kolmonoxid (CO)  
 
Nominell effekt  
Q≤500 kW  Partiklar  
mg/m3 OGC  
mg/m3 CO  
mg/m3 
 Värdena gäller för torr gas vid 10 % O 2.  
Värdena korrigeras till 1013 hPa och 0  ºC (273 K).  
Manuellt matade pannor  60 mg/m3 30 mg/m3 700 mg/m3 
Automatiskt matade pannor  40 mg/m3 20 mg/m3 500 mg/m3 
(BFS 20 17:5).     
 
Verkningsgraden vid nominell effekt får inte vara lägre än 87 procent för fastbränslepannor med en 
effekt mindre än 100 kW och inte lägre än 89 procent för fastbränslepannor med en effekt från100 kW 
och upp till 500 kW. (BFS 2017:5).  
Allmänt rå d 
Bestämning  av utsläpp av partiklar, OGC och CO från fastbränslepannor samt av verkningsgraden 
bör utföras enligt SS -EN 303 -5:2012. Andra testmetoder än de som anges i SS -EN 303 -5:2012 får 
användas om de visar att föreskriftens krav uppfylls.  
Fastbränslep annor med ma nuell bränsletillförsel bör utformas med en ackumulator eller 
motsvarande som möjliggör god energihushållning. (BFS 2017:5).  
 
6:7412 Rumsvärmare  
Från byggnader med rumsvärmare får utsläppen av kolmonoxid (CO) vid nominell effekt uppgå till 
högs t de värden som anges i tabell 6:7412. Verkningsgraden vid nominell effekt får inte vara lägre än 
vad som anges i tabellen. (BFS 2018:4).  
Tabell 6:7412  Högsta tillåtna värden för utsläpp av kolmonoxid (CO) samt nivåer på lägst tillåtna 
verkningsgrad vid no minell effek t 
 
 CO  
vol. % (max)  
Värdena gäller för torr gas vid 13 % O 2 Verkningsgrad  
% (min)  
Braskaminer  0,12 vol.%  65 %  
Pelletseldade kaminer  0,024 vol.%  79 %  
Kökspannor  0,12 vol.%  65 %  
Insatser  0,12 vol.%  65 %  
(BFS 2019:2).    
Allmänt råd  
Bestämn ing av utsläpp av CO från rumsvärmare samt av verkningsgraden bör utföras enligt SS -
EN 13240, SS -EN 14785, SS -EN 12809 och SS -EN 13229 . (BFS 201 9:2). 
6:742  Oljeeldning  
Från byggnader med oljeeldningsanordningar med en effekt upp till 400 kW får utsläppet a v 
totalkolväte (THC), koloxid (CO) och kväveoxider (NO x) samt sottalet uppgå till högst de värden som 
anges i tabell 6:742.    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
112 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Tabell 6:742  Högsta tillåtna värden för utsläpp av totalkolväte (THC), koloxid (CO) och kväveoxider 
(NO x) samt för sott al. 
Totalko lväte (THC)  10 ppm  
Koloxid (CO)  110 mg/kWh  
Kväveoxider (NO x) 250 mg/kWh  
Sottal  1 
Allmänt råd  
Provning av oljeeldningsanordningar bör utföras enligt SS -EN 303 -2 och SS -EN 304.  
För vissa värmepannor gäller de bestämmelser som finns i Boverkets föreskrift er och allmänna 
råd (2011:11) om förfarande för bedömning av överensstämmelse för nya värmepannor som eldas 
med flytande eller gasformigt bränsle , EVP.  (BFS 2017:5).  
6:743  Skorste nshöjd  
Rökgaser och avgaser ska släppas ut via skorstenar som är tillräcklig t höga för att erhålla god 
skorstensverkan och förhindra att olägenheter uppstår kring byggnaden eller i dess omgivning. 
Skorstenar ska också placeras så att rökgaser och avgaser inte förs tillbaka till luftintag, öppningsbara 
fönster, dörrar, balkonger oc h dylikt i byggnaden eller överförs till närliggande byggnader.  
Allmänt råd  
Skorstenar för eldstäder med märkeffekt upp till 60 kW bör dels mynna över nock, dels minst 1,0 
meter över taktäckningen, om inte särskilda förhållanden föreligger. Vid val av skor stenshöjd bör 
hänsyn tas till bl.a. förhärskande vindriktning, brandfara vid fastbränsleeldning och risken för 
gnistspridning.  
Vid gaseldning med fläktförstärkt avgaskanal bör denna utformas med minst de mått som anges 
i Energigas Sveriges  energigasnormer,  EGN 2011 , kapitel 7.8.5.4 . (BFS 201 9:2). 
6:8 Skydd mot skadedjur  
6:81 Allmänt  
Byggnader ska utformas så att det försvåras för skadedjur att komma in i byggnaden och dess 
byggnadsdelar, om det inte är orimligt med hänsyn till byggnadens utformning och anvä ndning.  
Lägenhetsskiljande konstruktioner ska utföras med tillräcklig täthet och beständighet mot skador 
orsakade av skadedjur.  
Med skadedjur avses djur som kan orsaka sk ador, lukt eller mikrobiell växt som kan påverka 
människors hygien eller hälsa. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Exempel på djur som kan bli skadedjur är fåglar, råttor, fladdermöss och vissa insekter, däribland 
getingar och husbock.  
Byggnader som enbart har tak  eller spaljéväggar är exempel på byggnader där kravet på skydd 
mot skadedjur är ori mligt.  
Ventiler, ventilationshuvar och liknande anordningar mot det fria kan förses med ett beständigt 
metallnät med en största maskvidd om 5 mm samt med insektsnät. Ventil ationsspringor till vindar 
kan förses med insektsnät. (BFS  2014:3) . 
6:9 Krav på hygi en, hälsa och miljö vid ändring av byggnader  
6:91 Allmänt  
Byggnader och deras installationer ska utformas så att luft - och vattenkvalitet samt ljus -, fukt -, 
temperatur - och hygienförhållanden blir tillfredsställande så att olägenheter för människors hälsa kan 
undvikas. Regler om ändring av byggnader finns också i avsnitt 1:22. (BFS  2011:26).    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  113 (152) 
 Allmänt råd  
För att man ska kunna verifiera att byggnaden efter en ändring uppfyll er regelverkets krav kan en 
förundersökning behövas. Man gör då en inventering av by ggnads - och installationstekniken i 
byggnaden.  
Undersökningen bör också innefatta resultatet av eventuella boendeenkäter och andra 
undersökningar av innemiljön. Av undersök ningen bör exempelvis framgå om det finns några 
fuktskador eller material som kan me dföra olägenheter för människors hälsa. Se även avsnitt 
2:311. (BFS  2011:26).  
6:911  Material  
Material som finns i byggnaden får inte ge upphov till föroreningar i en koncen tration som medför 
olägenheter för människors hälsa.  
Material och byggprodukter som förs in i en byggnad ska inte i sig eller genom sin behandling 
påverka inomhusmiljön eller byggnadens närmiljö negativt. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Vid ändring av en byggnad bör man inventera vilka material som där finns som kan medföra 
olägenheter för män niskors hälsa eller miljön.  
Material som kan påverka inomhusmiljön eller byggnadens närmiljö negativt bör avlägsnas om 
det inte finns synnerliga skäl att behålla dem. Man kan också kapsla in dem eller minska deras 
effekt genom lämplig ventilation. Eventuel la kvarvarande farliga ämnen  bör dokumenteras.  
Regler för hygieniska gränsvärden i miljön och regler för hantering av asbest ges ut av 
Arbetsmiljöverket.  
Regler för hantering av farligt avfall ges ut av Naturvårdsverket.  
Kemikalieinspektionen har informat ion om regler om kemikalier i varor och produkter.  
Nya material bör ha väl undersökta och dokumenterade egenskaper. (BFS  2011:26).  
6:92 Luft 
Byggnader och deras installationer ska utformas så att de kan ge förutsättningar för en god luftkvalitet 
i rum där människor vistas mer än till fälligt.  
Luften får inte innehålla föroreningar i en koncentration som medför negativa hälsoeffekter eller 
besvärande lukt. (BFS  2011:26) . 
Allmänt råd  
För att man ska kunna verifiera att byggnaden efter ändring uppfyller regelve rkets krav kan en 
förundersö kning ofta behövas. I förundersökningen bör i förekommande fall protokoll från 
funktionskontroll av ventilationssystem och resultat från radonmätning ingå.  
Regler om luftkvalitet och ventilation ges även ut av Arbetsmiljöverket  och 
Folkhälsomyndigheten. (BFS 2014:3).  
6:921  Definitioner  
S-ventilation  Självdragsventilation  
F-ventilation  Fläktventilation där frånluftsflödet är fläktstyrt.  
FT-ventilation  Fläktventilation där både frånlufts - och tilluftsflödena är fläktstyrda.  
FX-ventilation  F-ventilation med värmeåtervinning  
FTX-ventilation  FT-ventilation med värmeåtervinning.  
(BFS  2011:26).   
6:922  Egenskaper hos luft som tillförs rum  
Allmänt råd  
Kvaliteten på luften som tillförs byggnaden kan säkerställas genom tilluftsrening och genom att 
uteluftsintag, intagskammare eller dylikt placeras och utformas på ett lämpligt sätt.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
114 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Uteluftsintagen bör placeras så att påverkan från avgaser och andra föror eningskällor 
minimeras. Hänsyn tas till höjd över mark, väderstreck och avstånd fr ån trafik, avluftsöppningar, 
spillvattenledningarnas luftningar, kyltorn och skorstenar. Rekommendationer om placering och 
avstånd mellan avluftsöppning och uteluftsintag fin ns i Energi - och Miljötekniska Föreningens 
riktlinjer R1 – Riktlinjer för specifik ation av inneklimatkrav .  
Befintliga uteluftsintag kan behöva flyttas om uteluften är förorenad av bilavgaser eller andra 
föroreningar. (BFS  2014:3) . 
6:923  Radon i inomhusluf ten 
Byggnader ska utformas så att halten av radongas inte medför olägenheter för m änniskors hälsa. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Regler om radon i bostäder och allmä nna lokaler ges ut av Folkhälso myndigheten och för 
arbetsplatser av Arbetsmiljöverket.  
Metodb eskrivning för mätning av radon i bostäder ges ut av Strålsäker hetsmyndigheten.  
Vid hög förekomst av markradon bör åtgärder för att förhindra inläckage av radon utföras. 
Exempel på sådana åtgärder ka n vara att täta genomförin gar mot mark eller att ändra 
tryckförhållandena i byggnaden.  
Vid radon från byggmaterial (s.k. blå lättbetong) k an exempel på åtgärder vara  
– utrivning av material,  
– en ökad luftväxling i bostaden genom förbättring av befintlig ventilation eller installation av 
nytt ventilationssystem , 
– inkapsling, t.ex. genom en gastät tapet.  
Som vägledning kan Formas Radonboken:  åtgärder mot radon i befintliga byggnader  och 
FunkiS kompendier Radon 1  respektive Radon 2  användas. (BFS  2014:3) . 
6:924  Ventilation  
Ventilationssystem ska utformas så att e rforderliga uteluftsflöden kan tillföras byggnaden.  
Ventilationssystem ska också kunna föra bort hälsofarliga ämnen, fukt, besvärande lukt, 
utsöndringsprodukter från personer och byggmaterial samt föroreningar från verksamheter i 
byggnaden i den utsträckn ing sådana olägenheter inte förs bort på annat sätt. (BFS  2014:3) . 
Allmänt råd  
Andra sätt att föra bort olägenheter på än genom ventilation kan vara att använda filter eller 
avfuktare  
Vid ändring av ett ventilationssystem bör man ta hänsyn till hur det ur sprungligen var avsett att 
fungera. Dessutom bör konsekvenserna för människors häl sa samt byggnadens kulturvärden samt 
estetiska och funktionella värden beaktas. Detta kan leda till att man väljer ett annat sätt att 
säkerställa en godtagbar luftkvalitet än  när man bygger nytt. Man kan t.ex. undersöka om det är 
möjligt att bygga om och m odifiera äldre ventilationssystem.  
Krav på besiktning av ventilationssystem i befintliga byggnader finns i 5  kap. PBF. För att 
tillgodose förordnin gens krav på drift - och sk ötsel instruktioner kan man behöva uppdatera eller ta 
fram ny dokumentation såsom r elationsritningar m.m.  
Vid val av luftfilter för ventilationsanläggningar kan SS-EN ISO 16890 :2017  användas som 
vägledning. (BFS 2018:4).  
6:9241  Ventilationsflöde  
Ett lägsta uteluftsflöde motsvarande 0,35 l/s per m2 golvyta och kontinuerlig luftväxling i r um när de 
används ska eftersträvas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Hela byggnaden bör ventileras utifrån avsedd användning. Som alternativ till kraven i avsnitt 
6:251 bör man visa hur kravet på god luftkvalitet enligt avsnitt 6:921 ändå blir tillgodosett.  
Efter det att byggnadsarbeten har genomförts bör det säkerställas att ventilationsflödena är 
tillräckliga för att föra bort emissioner och föroreningar från nya byggmateri al. 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  115 (152) 
 Vid upprustning av befintliga självdragssystem kan Boverkets handbok Självdragsventil ation  
användas som vägledning. (BFS  2011:26).  
6:9242  Luftdistribution  
Allmänt råd  
Kraven i avsnitt 6:252 bör uppfyllas. Om dessa krav inte uppfylls bör:  
– frånluftsventilationen i köket förses med forceringsmöjlighet, och  
– badrummet ha möjlighet till forc erad frånluftsventilation eller vädring.  
För byggnader med befintligt ventilationssystem med återluft bör det göras en särskild 
utredning avseende luftkval itet. Återluftsflödet bör kunna stängas av vid behov.  
Vid installation av ventilation med värmeväxlar e bör man beakta luftkvalitet och 
komfortkriterier. Återvinning av luft från kökskåpa genom värmeväxlare bör undvikas. 
(BFS  2011:26).  
6:9243 Vädring  
Möjlig het till vädring enligt avsnitt 6:253 ska eftersträvas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Vädringsmöjlighete r via befintliga fönster och luckor bör bibehållas. (BFS  2011:26).  
6:9244  Installationer  
Vid nyinstallation ska kraven enligt avsnitt 6:254 avseende åtkoml ighet för rensning och underhåll 
samt flödesmätning och injustering tillgodoses. (BFS  2011:26).  
Allmä nt råd  
Huvud - och samlingskanaler bör förses med rensanordningar och fasta mätuttag för flödesmätning.  
Materialet i och utförande av invändig isolering i v entilationskanaler bör vara sådant att det inte 
försvårar rensning.  
Regler om utformning av driftutry mmen finns i 3:42. (BFS  2011:26).  
6:9245  Täthet  
Vid nyinstallation ska kraven på täthet i avsnitt 6:255 uppfyllas.  
Ventilationskanaler som inte används ska  demonteras eller tillslutas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
För att klara funktionskraven på ventilation ssystemet kan befintliga kanaler behöva tätas eller 
bytas ut.  
Täthetsprovning av ventilationskanaler kan utföras enligt Forskningsrådet Formas skrift 
Metoder för mätning av luftflöden i ventilationsinstallationer  (T9:2007) eller anvisningar i AMA 
VVS & Kyl  09 samt  SS-EN 15727. (BFS  2011:26).  
6:93 Ljus 
Byggnader ska u tformas så att tillfredsställande ljusförhållanden är möjliga att uppnå, utan att 
skaderisker och olägenheter för människors hälsa uppstår. Ljusförhållandena är tillfredsställande när 
tillräckli g ljusstyrka och rätt ljushet (luminans) uppnås samt när ingen  störande bländning och inga 
störande reflexer förekommer och därmed rätt belysningsstyrka och luminansfördelning föreligger. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Samma krav på ljusförhållanden som vid up pförande av nya byggnader bör tillgodoses om det inte 
är oriml igt eller medför skada på byggnadens kulturvärden eller byggnadens arkitektoniska eller 
estetiska värden.  
Regler om ljusförhållanden på arbetsplatser ges ut av Arbetsmiljöverket. (BFS  2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
116 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 6:931  Ljusförhållanden  
6:9311  Belysning  
Belysning anpassad för  den avsedda användningen ska kunna anordnas i byggnadens alla utrymmen. 
(BFS  2011:26).  
6:9312  Dagsljus  
Om byggnaden inte uppfyller kraven på dagsljus enligt avsnitt 6:322 får ändringar av fönst ren inte 
leda till att dagsljusförhållandena försämras ytterli gare om det inte finns synnerliga skäl. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
I befintliga bostäder bör normalt dagsljusförhållandena kunna accepteras som de är.  
Vid byte eller komplettering av fönster bör  man tänka på hur fönsterglasarean påverkas av 
förändrade dime nsioner på karm och bågar. Likaså bör det klarläggas hur dagsljusinföringen 
påverkas av ändrad glaskvalitet och förändringar i snickeriernas profilering.  
Vidare bör det klarläggas hur dagsljusfö rhållandena påverkas av en tilläggsisolering. 
(BFS  2011:26).  
6:94 Termiskt klimat  
Byggnader ska utformas så att tillfredsställande termiskt klimat utifrån byggnadens förutsättningar och 
användning kan erhållas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Det termiska inomh usklimatet och värmeeffektbehovet som gäller enligt avsnitt 6: 4 i BBR bör 
eftersträvas.  
Om detta inte går att uppnå, bör man minska risken för drag på grund av bristande isolering i 
ytterväggar, fönster med mera.  
Konstruktioner med U -värde högre än 1,0 W /m2K kan ge upphov till kallras.  
Folkhälsomyndigheten och Arbe tsmiljöverket har också regler för temperatur inomhus. 
(BFS  2014:3) . 
6:95 Fukt 
Byggnader ska utformas så att fukt inte orsakar skador, lukt eller mikrobiell växt som kan påverka 
hygien eller häl sa. (BFS  2014:3) . 
Allmänt råd  
Ändringen kan behöva utformas så fuktbelastningen inte okontrollerat ökar på befintliga 
byggnadsdelar och med h änsyn till fuktbeständigheten i befintliga material och produkter.  
Exempel på ändringar som medför förändrat fuktt illstånd i befintliga byggnadskomponenter är 
tilläggsisolering och ändrad ventilation.  
Exempel på ändringar av byggnad som kan medföra föränd rat fukttillstånd i byggnadsdelarna är 
ändring av vind, källare och garage till bostad eller lokal.  
Nya byggnadsdel ar kan behöva utformas och nya material och produkter väljas med hänsyn till 
deras fuktbeständighet och förväntade fuktbelastningar. Kraven k an uppfyllas och verifieras med 
hjälp av fuktsäkerhetsprojektering och kontroll av utförandet, så avsedd fuktsäkerh et uppnås.  
Vid planering, projektering, utförande och kontroll av fuktsäkerheten så kan Branschstandard 
ByggaF – metod för fuktsäker byggpro cess användas som vägledning.  
Byggnader, byggmaterial och byggprodukter bör skyddas mot nederbörd, fukt och smuts u nder 
byggtiden. (BFS  2014:3) . 
6:951  Högsta tillåtna fukttillstånd  
Högsta tillåtna fukttillstånd är den övre gräns där fukt inte kan förväntas  orsaka skador som påverkar 
hygien eller hälsa.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  117 (152) 
 Den befintliga byggnadens fukttekniska status ska vara väl undersök t och dokumenterad. De högsta 
tillåtna fukttillstånden i befintliga material och produkter ska bedömas från resultatet av 
undersökningen. Hän syn ska tas till osäkerheter i bedömningsunderlaget och till klimatvariationer.  
Fukttillståndet i de byggnadsdelar  som påverkas av ändringen ska bedömas utifrån de 
fuktbelastningar som kan förväntas påverka byggnaden under ogynnsamma förutsättningar.  
Högsta tillåtna fukttillstånd för nya material och produkter ska uppfylla avsnitt  6:52. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Befintliga fuktskador ska åtgärdas inom ramen för underhållskravet som finns i 8 kap. 14 § PBL. 
Regler om fukt och mikroorganismer ges också ut a v Folkhälsomyndigheten. (BFS  2014:3).  
6:952  Fuktsäkerhet  
Fukttillståndet i en byggnadsdel ska inte överskrida de hö gsta tillåtna fukttillstånden för de material 
och produkter som ingår i byggnadsdelen. Detta gäller inte om det saknar betydelse för människo rs 
hälsa.  
Fuktskadade byggnadsdelar som utgör en väsentlig del av byggnadens konstruktion eller karaktär, 
får ändå behållas om andra åtgärder vidtas som skyddar inomhusmiljön från emissioner och 
mikroorganismer.  
En byggnads lufttäthet ska vara sådan att ko nvektion av fuktig luft inte medför att de högsta tillåtna 
fukttillstånden överskrids. (BFS  2014:3) . 
Allmänt råd  
Ändringens fuktpåverkan på befintliga material och produkter bör kontrolleras genom 
fuktsäkerhetsprojektering.  
Vissa byggnadsdetaljer är placer ade så att mikrobiell tillväxt normalt inte kan påverka hygien  
och hälsa och de omfattas inte av kravet på högsta t illåtna fukttillstånd. Exempel är väl ventilerade 
och dränerade fasadbeklädnader och yttertaksbeläggningar, samt takutsprång och andra detalj er 
utanför fasadlivet.  
Exempel på åtgärd för att skydda inomhusmiljön från emissioner och mikroorganismer kan vara 
att minska fuktbelastningen och genomföra ventilationsåtgärder.  
Förändringar i omgivning och klimat kan medföra behov av andra tekniska utfor mningar i 
ändringen än de som finns i den befintliga byggnaden. Sådana förändringar kan vara högre 
grundvattennivå och ökad risk för översvämningar från vattendrag. (BFS  2014:3).  
 
6:953  Utrymmen med vatteninstallationer eller hög luftfuktighet  
6:9531  Vattenutsatta invändiga golv och väggar  
Ändringar av golv och väggar som kommer att utsättas för vattenspolning, vattens pill eller utläckande 
vatten ska utformas så fukt inte medför att materialens och produkternas högsta tillåtna fukttillstånd 
överskrids. Fukt ska inte komma i kontakt med byggnadsdelar och utrymmen som inte tål fukt.  
Vattentäta skikt ska vara beständiga, a npassade till rörelser i underlaget, samt ha tillräckligt stort 
ånggenomgångsmotstånd. Fogar, anslutningar, infästningar och geno mföringar i vattentäta skikt ska 
också vara vattentäta, beständiga och anpassade till rörelser i underlaget  
I utrymmen med golv avlopp ska golv och tätskikt utformas så att vatten från vattenutsatta ytor 
avleds till golvavloppet. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Lutningen till golvavloppet bör vara minst 1:150. För att minska risken för olycksfall bör 
lutningen vara högst 1:50. Bakfall s om leder vatten mot väggar, öppningar eller andra 
genomföringar än golvavlopp bör inte förekomma.  
Hänsyn bör tas till eventuella deformationer som kan uppkomma i bjälklaget.  
Regler om tillgänglighet och användbarhet i hygienrum finns i 3:511. (BFS  2011:26) .   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
118 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 6:9532  Dolda ytor i rum eller byggnadsdelar  
Om det i rum finns risk för utläckande vatten eller kondens på dolda ytor ska utlopp från dessa ytor 
anordnas så att vattnet snabbt blir synligt. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Under en diskmaskin, diskbänk, kyl, frys, ismaskin eller liknande bör det finnas ett  vattentätt skikt. 
Skiktet bör vara tätat mot genomföringar och uppvikt mot väggen och andra dolda ytor i tillräcklig 
omfattning för att skydda dem.  
Regler om utläckande vatten från tappvatteninstallationer f inns i avsnitt 6:625. (BFS  2014:3) . 
 
En byggnads del ska utformas med vattentätt skikt i sådan omfattning att eventuellt utläckande 
vatten eller kondensvatten från en tappvatteninstallation inuti byggnadsdelen förhindras att komma i 
kontakt med material och  produkter som inte tål fukt.  
Byggnadsdelen elle r installationen ska utformas så att läckage snabbt blir synligt och kondensvatten 
torkas eller leds ut ur byggnadsdelen till ett avlopp så att tillväxt av alger, mögel eller bakterier inte 
kan ske. (BFS  2014 :3). 
Allmänt råd  
En byggnadsdel med en inbyggd s polcistern till en wc -stol bör utformas med vattentätt skikt.  
En byggnadsdel där en ny tappvatteninstallation ansluter till en befintlig installation bör 
utformas med vattentätt skikt.  
Som vattentätt skikt k an man använda en läckagesäkringslåda, fördelnin gslåda eller skarvfritt 
skyddsrör, som med anslutningar har väl undersökta och dokumenterade egenskaper för 
vattentäthet och åldersbeständighet. (BFS  2014:3) . 
6:9533  Rengörbarhet  
Ytor som är avsedda att utsät tas för vatten, stänk från vätska, kondensfukt e ller våtrengöring anordnas 
så att de lätt kan hållas rena och så att de inte gynnar mikrobiell växt. (BFS  2011:26).  
6:96 Vatten och avlopp  
Byggnader och deras installationer ska utformas så att vattenkvalitet  och hygienförhållanden 
tillfredsställer allmänna hälsokrav. (BFS  2011:26).  
6:961  Tappvatten  
Om ett helt eller delvis nytt system installeras ska detta dimensioneras och utföras så att mo tsvarande 
kravnivå som i avsnitt 6:62 uppfylls. Rör som inte längre a nvänds ska demonteras eller proppas. 
Proppningen av tappvattenledningar bör göras så nära den vattenförande ledningen som möjligt. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Vid en förundersökning bör en  riskbedömning göras. Riskbedömningen för tappvattensystem bör 
ur mik robiologisk synpunkt omfatta hur de ombyggda installationsdelarna kopplas samman med 
de befintliga installationsdelarna, med hänsyn till risken för spridning av t.ex. legionellabakterier.  
Förundersökningen bör också omfatta risken för framtida problem med korrosion, vattenskador 
och återströmning av förorenat vatten.  
När man förstärker ett rör med ett invändigt ytskikt, s.k. relining, kommer ett nytt material i 
kontakt med vatten. Detta bö r ha dokumenterade egenskaper som visar att det inte påverkar 
dricksv atten negativt. Röret bör ha sådan invändig diameter att tillräcklig vattenmängd erhålles 
efter ändringen.  
Med nyinstallation avses även utbyte av ett befintligt system eller delar av ett  befintligt system. 
(BFS  2014:3) .   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  119 (152) 
 6:9611  Dokumentation och idriftta gande  
Allmänt råd  
När tappvattenledningar ska tas i drift bör de först spolas rena.  
För att minska riskerna för tillväxt av mikroorganismer i befintliga varmvattensystem bör 
systemen om så behövs ändras så att temperaturen blir minst 50  °C i tappvarmvattn et och i 
tappvarmvattencirkulationen och minst 60  °C där vattnet är stillastående, till exempel i 
ackumulatorer och varmvattenberedare.  
Man bör inventera, värdera och dokumentera riskern a för tillväxt av legionellabakterier för 
tappvatteninstallationer i flerbostadshus, sjukhus, hotell, sporthallar, simhallar och särskilda 
boendeformer för äldre. Detta bör också göras för vatteninstallationer som sprider aerosoler, t.ex. 
bubbelbad, öppna kyltorn och befuktningsinstallationer. I riskvärderingen bör ingå en kontroll av 
temperaturer på kallvatten, varmvatten och varmvattencirkulationssystem i de delar av 
installationen som är representativa för byggnaden, till exempel i undercentraler, för ol ika vvc -
slingor och vid tappställen. Det bör även ingå provtagning fö r legionellabakterier där 
sannolikheten för legionellabakterier är störst.  
Regler om drift och skötsel finns i avsnitt 2:51.  
Vid förändrad dragning av vatten - och avloppsstammar bör kons ekvenserna för byggnadens 
kulturvärden samt estetiska och funktionell a värden beaktas. (BFS  2014:3) . 
6:962  Avloppsvatten  
Om ett helt eller delvis nytt system installeras ska detta dimensioneras och utföras så att motsvarande 
kravnivå som i avsnitt 6:64 upp fylls. Rör som inte längre används ska demonteras eller proppas. 
(BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Vid en förundersökning bör en riskbedömning göras. Förundersökningen bör omfatta risken för 
framtida problem med korrosion och vattenskador samt risk för översvämni ng i byggnaden.  
Med nyinstallation avses även utbyte av ett befintlig t system eller delar av ett befintligt system.  
Möjligheten till lokalt omhändertagande av dagvatten bör beaktas. (BFS  2011:26).  
6:97 Utsläpp till omgivningen  
6:971  Allmänt om utsläpp  
Bygg nader ska utformas så att det blir möjligt att föra bort föroreningar  som uppkommer till följd av 
byggnadens drift, utan att negativa effekter på hälsa och hygien uppstår för människor som befinner 
sig i byggnaden eller i byggnadens omgivning. Utsläppen få r inte heller medföra en ogynnsam 
inverkan på mark, vatten eller luft  i byggnadens omgivning. (BFS  2011:26).  
6:972  Förorenad luft  
Vid utformningen av installationer för avluft  i byggnader ska det eftersträvas att de ges en sådan 
utformning så att elak lukt eller föroreningar inte förs tillbaka till byggnadens luftintag, öpp ningsbara 
fönster, dörrar, balkonger och dylikt eller till närliggande byggnader. (BFS  2011:26).  
Allmänt r åd 
Om kravet inte tillgodoses fullt ut bör avluften renas så att inte den utsläppta luften är sämre än de 
värden som framgår av luftkvalitetsförordnin gen (2010:477). (BFS  2011:26).  
6:973  Avloppsvatten  
Installationer för avloppsvatten ska utformas så att av loppsvattnet antingen förs bort via allmän va -
anläggning eller renas via enskilt avlopp. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Anslutning till allmän va -ledning bör om det är möjligt göras ovan uppdämningsnivån för den 
allmänna va -ledningen. Om detta inte är möjligt bör annan lösning som uppfyller kraven väljas.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
120 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Regler om enskilda avlopp ges ut av Naturvårdsverket. (BFS  2011:26).  
6:974  Förbränningsgaser  
Olägenhete r till följd av innehållet i rökgaser och avgaser som släpps ut från byggnader ska begränsas. 
(BFS  2011:26 ). 
Allmänt råd  
Skäl för att frångå de krav som finns i avsnitt 6:74 kan vara om det t.ex. inte finns utrymme att 
installera erforderliga ackumulatorta nkar. (BFS  2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  121 (152) 
 7 Bullerskydd  
Detta avsnitt innehåller föreskrifter och allm änna råd till 3 kap. 13 § PBF. Avsnitt 7:4 innehåller också 
föreskrifter och allmänna råd till 8 kap. 7 § PBL. (BFS  2011:26).  
7:1 Allmänt  
Byggnader, som innehåller bostäder e ller lokaler i form av vårdlokaler, förskolor, fritidshem, under -
visningsrum i skolor samt rum i arbetslokaler avsedda för kontorsarbete, samtal eller dylikt, ska 
utformas så att uppkomst och spridning av störande ljud begränsas så att olägenheter för männ iskors 
hälsa därmed kan undvikas. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Regl er för publika lokalers ljudmiljö för personer med nedsatt orienteringsförmåga finns i avsnitt 
3:145.  
Regler om buller ges även ut av Arbetsmiljöverket, Folkhälsomyndigheten och 
Naturvårdsver ket. (BFS  2013:14).  
7:11 har upphävts genom (BFS 2013:14).  
7:12 D efinitioner  
 
DnT Ljudnivåskillnad, ett mått på en byggnads förmåga att isolera ett utrymme mot luftburet 
ljud från ett annat utrymme eller utifrån enligt SS -EN ISO 140 -4:1998. Standardiseras 
till 0,5 sek efterklangstid.  
DnT,w,50 Vägd standardiserad ljudnivåskillnad med sp ektrumanpassningsterm [dB], ett förkortat 
skrivsätt för DnT,w + C50-3150 enligt SS -EN ISO  717-1:2013.  
DnT,w,100 Vägd standardiserad ljudnivåskillnad [dB], ett förkortat skri vsätt för DnT,w + C enligt SS -
EN ISO 717 -1:2013.  
DnT,A,tr Vägd standardiserad ljudnivåskillnad med spektrumanpassningsterm för ljud från 
blandad gatutrafik och liknande [dB], ett förkortat skrivsätt för Dls,2m,n T,w + Ctr enligt SS -
EN ISO 140 -5:1998 och SS -EN ISO  717-1:2013.  
L Ljudtrycksnivå, eller förkortad ljud nivå, ett mått på buller i en byggnad.  
LnT Stegljudsnivå, ett mått på en byggnads förmåga att isolera ett utrymme mot stomburet 
ljud från ett annat utrymme eller utifrån enligt SS -EN ISO 140 -7. Standardiseras till 0,5 
sek efterklangstid.  
LnT,w,50 Vägd standardiserad stegljudsnivå [dB], ett förkortat skrivsätt för L´nT,w + CI,50-2500 enligt 
SS-EN ISO 717 -2:2013. Om anpassningstermen CI,50-2500 är negativ ska den sättas lika 
med noll.  
LpAeq,n T  Ekvivalent A -vägd ljudnivå [dB], enligt SS -EN ISO 16032:2004 under den tid ljudet 
förekommer mer än tillfälligt. Standardiseras till 0,5 sek efterklangstid.  
LpAFmax,n T  Maximal A -vägd ljudnivå med tidsvägning F (FAST) [dB], enligt SS -EN ISO 16032:2004 
för intermittenta och mer än tillfälligt förekommande kortvariga ljud. Standardiseras till 
0,5 sek efterklangstid.  
LpCeq Ekvivalent C -vägd ljudnivå [dB], enligt SS -EN ISO 16032:2004 under den tid  ljudet 
förekommer mer än tillfälligt.  
T Efterklangstid, den tid det tar för ljudnivån att minska 60 dB efter det att ljudkällan har 
stängts av. Avser T20 enligt SS -EN ISO 3382 -2 :2008/AC:2009.  
(BFS  2019:2).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
122 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 7:2 Ljudförhållanden  
7:21 Bostäder  
Byggnader som innehåller bostäder, deras installationer och hissar ska utfo rmas så att ljud från dessa 
och från angränsande utrymmen likväl som ljud utifrån dämpas. Detta ska ske i den omfattning som 
den avsedda användningen kräver och så att  de som vistas i byggnaden inte besväras av ljudet.  
De installationer som brukaren själv  råder över och som inte påverkar ljud nivåer i någon annan 
bostad i samma byggnad, omfattas dock inte av ljudkraven.  
Om bullrande verksamhet gränsar till bostäder, sk a särskilt ljudisolerande åtgärder vidtas.  
(BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Föreskriftens andra  stycke kan exempelvis omfatta ljud från diskmaskin och köksfläkt vid 
forcering. Däremot omfattas inte ljud från installationer som behöver vara i funktion kontinuerli gt, 
som exempelvis ljud från ventilationens grundflöde och ljud från värmepump.  
Kraven i avsnitten 7:1 och 7:21 är normalt uppfyllda om följande allmänna råd för bostäder 
uppnås.  (BFS  2014:3).  
Tabell  7:21a  Lägsta ljudnivåskillnad respektive högsta stegljud snivå i bostäder när 
särskilt ljudisolerande åtgärder inte behöver vidtas.  
 
  Ljudnivåski llnad 
DnT,w,50 mellan 
utrymmen [dB]  Stegljudsnivå 
LnT,w,50 
i utrymme [dB]  
 Från utrymme utanför bostaden till utrymme i 
bostaden  52 56 1 
 I följande fall gäller dock:    
  från närings - och serviceverksamhet och 
gemensamma garage till bostad  56 52 
  mellan bostäder, utan direktförbindelse, 
inom särskilda boendeformer för äldre2 52 62 
  mellan bostäder inom övriga 
behovsprövade särskilda boendeformer 
där höga ljudnivåer förekommer2 56 56 
  från trapphus och korridor till bostad  52 62 
  från loftgång, t rapphus eller korridor med 
dörr eller fönster till utrymme för sömn, 
vila eller daglig samvaro2 44 / 40 3 / 48 4 62 
  från gemensam uteplats, exempelvis 
balkong eller terrass till bostad  Se tabell 7.21c  62 
 1) Från hygienrum och förråd till bostad kan ni vån frångås om det kan verifieras att stomljud från 
installationer ej överskrider värdena i tabell 7.21b. Nivån kan också frångås vid mätning på 
golvyta omedelbart innanför tamburdörr (cirka 1  m2). 
2) För luftljud avses DnT,w,100. 
3) Gäller vid en gemensam  och från övriga utrymmen avskild korridor till utrymme för sömn och 
vila i exempelvis boendeformer för studerande o ch i särskilda boendeformer för äldre.  
4) Gäller från utrymme utanför bostad där betydande gångtrafik och höga ljudnivåer kan antas 
förekomm a mer än tillfälligt, exempelvis vid postfack eller hiss.  
 
Särskilt ljudisolerande åtgärder kan behöva vidtas när bostad gränsar till bullrande verksamhet, 
exempelvis tvättstuga eller träningslokal. Lågfrekvent buller från kompressorer och fläktar fordrar  
normalt särskilda åtgärder för att isolera mot stomljud och  luftburet ljud. (BFS  2013:14).    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  123 (152) 
 Tabell  7:21b  Högsta sammantagna ljudnivå i bostäder från installationer och hissar.  
 
  Ekvivalent ljudnivå, 
LpAeq,n T / LpCeq [dB] Maximal ljudnivå, 
LpAFmax,n T [dB] 
 Kontinuerliga bredbandiga ljud, exempelvis 
från frånluftsdon och radiatorer    
 i utrymme för sömn och vila  30 / 501 35 
 i utrymme för daglig samvaro  30 / - 35 
 i utrymme för matlagning  35 / - 40 
 i utrymme för personlig hygien  352 / - 402 
 Ljud som innehåller tydligt hörbara 
variationer, impulser eller toner, exempelvis 
från hiss, WC och tvättmaskin    
 i utrymme för sömn, vila eller daglig 
samvaro  25 / - 35 
 i utrymme för matlagning  30 / - 40 
 i utrymme för personlig hygien  302 / - 402 
 1) Avsteg kan godtas om ljudnivåer vid frekvensbanden 31,5 Hz till 200 Hz enligt 
Folkhälsomyndighetens regler inte överskrids.  
2) Avsteg kan godtas i mindre utrymmen för personlig hygien som är avsedda att användas 
under kortare tid. Avsteg kan inte god tas i utrymmen för personlig hygien där 
avkopplingsfaktorn är väsentlig, exempelvis utrymmen med tillräcklig plats för badkar eller 
bastu.  
 
Ljudnivåer från angränsande verksamheter, exempelvis restauranger, butiker och 
träningslokaler, avseende ljud med impulse r, toner eller lågfrekvent ljud, bör i utrymme för sömn, 
vila eller daglig samvaro inte överstiga LpAeq,n T = 25 dB. Ljudisolering kan dimensioneras genom 
beräkning enligt SS -EN 12354, med hänsyn till ljudnivåer i de aktuella verksamheterna. 
(BFS  2013:14).  
Tabell  7:21c  Dimensionering av byggnadens ljudisolering mot yttre ljudkällor.  
 
  Ekvivalent ljudnivå 
från trafik eller annan 
yttre ljudkälla,  
LpAeq,n T [dB] 2 Maximal ljudnivå 
nattetid, 
LpAFmax,n T [dB] 3 
 Ljudisolering bestäms utifrån fastställda 
ljudnivå er utomhus så att följande ljudnivåer 
inomhus inte överskrids 1   
 i utrymme för sömn, vila eller daglig 
samvaro  30 45 
 i utrymme för matlagning eller personlig 
hygien  35 - 
 1) Dimensionering kan göras förenklat eller detaljerat enligt SS -EN 12354 -3. För ljud från 
exempelvis blandad gatutrafik och järnvägstrafik i låga hastigheter kan förenklad beräkning 
genomföras med DnT,A,tr värden  för byggnadsdelarna. Detaljerade beräkningar väger samman 
byggnadsdelarnas isolering mot ljud vid olika frekvenser me d hänsyn till de aktuella 
ljudkällorna.  
2)  Avser dimensionerande dygnsekvivalent ljudnivå. Se Boverkets handbok Bullerskydd i 
bostäder och lokaler . För andra yttre ljudkällor än trafik avses ekvivalenta ljudnivåer för de 
tidsperioder då ljudkällorna är i drif t mer än tillfälligt.  
3)  Avser dimensionerande maximal ljudnivå som kan antas förekomma mer än tillfälligt under en 
medelnatt. Med natt menas perioden kl. 22:00 till kl. 06:00. Dimensioneringen ska göras för de 
mest bullrande vägford ons-, tåg- och flygpla nstyper, samt övrigt yttre ljud, exempelvis från 
verksamheter eller höga röster och skrik, så att angivet värde inte överstigs oftare än fem 
gånger per natt och aldrig med mer än 10 dB.  
  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
124 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Tabell  7:21d  Längsta efterklangstid i flerbo stadshus.  
 
 Utrymme  Efterklangstid, T [s] 1 
 Trapphus  1,5 
 Korridor  1,0 
 1) Efterklangstid avser det högsta värdet i oktavbanden 500, 1  000 och 2  000 Hz. 
 
Om bättre ljudförhållanden önskas än vad som anges i ovanstående tabeller kan ljudklass A 
eller B väljas enligt SS 2526 7 för bostäder. (BFS  2013:14).  
7:22 Lokaler  
Byggnader som innehåller lokaler, deras installationer och hissar ska utformas så att ljud fr ån dessa 
och från angränsande utrymmen likväl som ljud utifrån dämpas. Detta ska ske i den omfattning som 
den avsedda a nvändningen kräver och så att de som vistas i byggnaden inte besväras av ljudet.  
De installationer som brukaren själv råder över och som  inte påverkar ljudnivåer i någon annan 
lokal i samma byggnad, omfattas dock inte av ljudkraven.  
I lokaler ska efterkla ngstiden väljas efter vad ändamålet med utrymmet kräver. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
Kraven i avsnitten 7:1 och 7:22 är uppfyllda om de by ggnadsrelaterade kraven i ljudklass C enligt 
SS 25268 för respektive lokaltyp uppnås.  
Om bättre ljudförhållanden önska s kan ljudklass A eller B väljas enligt SS  25268 för lokaler. 
(BFS  2013:14).  
7:3 Dokumentation och kontroll  
Allmänt råd  
Allmänna råd om d okumentation finns i avsnitt 2:1 och allmänna råd om verifiering finns i avsnitt 
2:32.  
Byggnadsakustisk dokumentation k an utföras i enlighet med Boverkets handbok Bullerskydd i 
bostäder och lokaler . 
Ljudkrav kan verifieras med en kombination av beräkningar och platskontroller eller mätningar 
i färdig byggnad. Se även handboken. (BFS  2013:14).  
7:4 Krav på bullerskydd vid än dring av byggnader  
7:41 Ljudförhållanden  
Byggnader, deras installationer och his sar ska utformas så att uppkomst och spridning av störande ljud 
begränsas så att olägenheter för människors hälsa därmed kan undvikas. Regler om ändring av 
byggnader finns ocks å i avsnitt 1:22. (BFS  2013:14).  
Allmänt råd  
För att kunna uppnå godtagbara ljud förhållanden kan en byggnadsakustisk genomgång av 
byggnaden behöva göras före val av ändringsåtgärder. Denna genomgång kan t.ex. omfatta enkäter 
till de boende för att utröna i  vilka utrymmen de eventuella problemen är som störst.  
 
De krav på ljudnivå och ljudisolering som gäller vid uppförande av nya byggnader enligt avsnitt 7:2 
ska eftersträvas. (BSF 2011:26).  
Allmänt råd  
Särskilt i rum avsedda för sömn och vila är det väsentl igt med goda akustiska egenskaper.  
Motiv för att medge att kraven inte tillgodo ses fullt ut kan vara om omfattningen av 
bullerskyddande åtgärder behöver anpassas till byggnadens kulturvärden samt arkitektoniska och 
estetiska värden. Ur dessa aspekter värd efull fast inredning bör normalt inte behöva förändras av 
ljudisoleringsåtgärder . 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  125 (152) 
 Vid ändring av installationer bör det beaktas att detta även kan påverka ljudförhållandena i 
andra delar av byggnaden än sådana som berörs direkt av ändringen. Installationen  kan då behöva 
installeras med extra omsorg för att minska olägenheter av ljudet  från den. Även genomföringar i 
lägenhetsskiljande konstruktioner bör utföras med omsorg om de akustiska egenskaperna.  
För nytillkommande väggar finns det normalt inga skäl att  frångå de krav som följer av avsnitt 
7:2. 
Regler om buller ges även ut av Folkh älsomyndigheten och Arbetsmiljöverket. (BFS  2011:26).  
 
Ändringar får inte innebära att de akustiska egenskaperna hos byggnaden försämras. Dock får de 
försämras om de efter ändr ing ändå uppfyller kraven i avsnitt 7:2. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Ändringar i en konstruktion kan försämra dess förmåga att reducera ljud. Exempelvis försämras 
ljudegenskaperna om bjälklagsfyllningar av tyngre material avlägsnas och ersätts med lättare. 
(BFS  2011:26).  
7:42 Dokumentation och kontroll  
Allmänt råd  
Allmänna råd om dokumentation finns i avsnitt 2:1 och allmänna råd om verifiering finns i avsnitt 
2:32.  
Byggnadsakustisk dokumentation kan utföras i enlighet med Boverkets handbok Bullerskydd i 
bostäder och lokaler . 
Ljudkrav kan verifieras med en kombination av beräkninga r och platskontroller eller mätningar 
i färdig byggnad. Se även handboken. (BFS  2013:14).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
126 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 8 Säkerhet vid användning  
Detta avsnitt innehåller föreskrifter och allmänna råd till 8 ka p. 1, 4 och 9 §§ PBL och 3 kap. 4, 9, 10 
och 18 §§ PBF. Avsnitt 8:10 innehåller också föreskrifter och allmänna råd till 8 kap. 7 § PBL. 
(BFS  2011:26).  
8:1 Allmänt  
Byggnader ska utformas så at t risken för olyckor såsom fall, sammanstötningar, klämning, brä nn-
skador, explosioner, instängning, förgiftningar och elektriska stötar begränsas. Tomter som tas i 
anspråk för bebyggelse ska utformas så att risken för olycksfall begränsas.  
Allmänt råd  
Regler om säkerhet för driftutrymmen finns i avsnitt 3:4.  
8:11 Tillämpningsområde  
Reglerna i detta avsnitt gäller för byggnader, för obebyggda tomter som ska förses med en eller flera 
byggnader samt för andra anläggningar än byggnader på tomter. Reglerna för  tomter och andra 
anläggningar än byggnader finns samlade i avsn itt 8:9. I vissa angivna fall gäller reglerna endast för 
sådana utrymmen i byggnader där barn kan vistas . (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Med utrymmen där barn kan vistas avses rum, delar av rum ell er utrymmen där barn i 
förskoleåldern ska kunna vistas eller kan  tänkas uppehålla sig utan ständig tillsyn av vuxna.  
Exempel på sådana utrymmen är bostadslägenheter och gemensamma utrymmen i bostadshus 
som t.ex. korridorer, trapphus, tvättstugor och friti dslokaler. Hit räknas även gästrum i hotell och 
utrymmen i försk olor, barnavårdscentraler, barnkliniker, bibliotek, köpcentrum och andra liknande 
lokaler. De särskilda kraven gäller även sådana kommunikations - eller utrymningsvägar som hör 
ihop med utrymme n där barn i förskoleåldern kan tänkas uppehålla sig.  
Ytterligar e vägledning finns i Boverkets handbok Bygg barnsäkert – i byggnader, på tomter 
och i utemiljön . 
8:2 Skydd mot fall  
Allmänt råd  
Regler om skydd mot fall genom glas finns i avsnitt 8:352. Regle r om skydd mot fall på tomter 
finns i avsnitt 8:91. Regler om sk ydd mot fall ges också ut av Arbetsmiljöverket.  
8:21 Belysning i kommunikationsutrymmen  
Belysningen i kommunikationsutrymmen ska utformas med sådan styrka och jämnhet att personer kan 
röra si g säkert inom byggnaden.  
Allmänt råd  
Regler om belysning i utry mningsvägar finns i avsnitt 5:34 och 5:35.  
Belysningsinstallationer bör utformas enligt SS 437 01 46. Den fasta belysningen bör inte vara 
bländande.  
I publika lokaler bör stora glasytor mot d et fria och fönster i slutet av korridorer kunna skärmas 
av så a tt dagsljuset inte bländar.    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  127 (152) 
 8:22 Skydd mot att halka och snubbla  
Gångytor ska utformas så att risken för att halka och snubbla begränsas. I utrymmen där lutning, väta, 
spill eller nedisning ökar risken för halka ska ytmaterialens egenskaper anpassas till  detta. Oväntade 
förändringar av ytmaterialens halkegenskaper ska undvikas, särskilt där gångriktningen ändras. Ytorna 
ska utformas utan oväntade små nivåförändringar, ojämnheter eller låga hi nder som är svåra att 
upptäcka.  
Allmänt råd  
För torra gångytor b ör friktionskoefficienten vara minst 0,30, mätt enligt SS -EN 13893.  
Referensmetod för provning av golvprodukter  med högre krav på stegsäkerhet finns i SS -
EN 13845.  
Stödhandtag bör finnas i duschutrymmet i sådant tillgängligt hygienrum som avses i 3:146.  
Regler om största tillåtna golvlutning i duschutrymmen finns i avsnitt 6:5335.  
Regler om trösklar finns i avsnitt  3:143. (BFS  2014:3).   
8:23 Skydd mot fall från höjder  
8:231  Öppningsbara fönster, balkongdörrar och dylikt  
I utrymmen där barn kan vistas ska öp pningsbara fönster och glaspartier – t.ex. balkonginglasningar – 
vilkas karmunderkant sitter lägre än 1,8 meter  över golvet ha säkerhetsbeslag, spärranordningar eller 
andra skydd som begränsar risken för att barn ska falla ut. Balkongdörrar och öppningsbar a fönster där 
avståndet mellan glasytan och golvet är mindre än 0,60 meter ska ha säkerhetsbeslag och 
spärranor dningar som hindrar barn från att öppna och passera dörren eller fönstret.  
Säkerhetsanordningar behöver inte finnas på fönster eller fönsterdörra r i markplanet.  
Allmänt råd  
Med säkerhetsbeslag avses här ett beslag med en spärr som fixerar t.ex. ett fönster  i stängt läge. 
Med spärranordning avses en anordning med en spärr som hindrar t.ex. ett fönster från att få mer 
än 10 cm fri öppning. Båda dessa  anordningar bör vara utförda så att spärren inte kan hävas av 
barn men ändå kan nyttjas av personer med nedsat t rörelseförmåga.  
Barnsäkerhet, hållfasthet och beständighet kan provas enligt  SS-EN 13126 -5 eller SS -EN 
16281. (BFS  2014:3).  
8:232  Trappor, ram per och balkonger  
Trappor och ramper i eller i anslutning till byggnader ska utformas så att personer kan förfl ytta sig 
säkert.  
Allmänt råd  
För att trappan ska få en säker utformning bör man ta hänsyn till trappans lutning och längd samt 
måttförhållandet mellan trappstegens höjd och djup. Lutningen i gånglinjen bör inte ändras inom 
samma trapplopp. Enstaka trappst eg med avvikande höjd bör inte förekomma. Där det inte går att 
undvika bör trappstegen tydligt markeras. Stegdjupet i trappor bör vara minst 0,25  meter, mätt i 
gånglinjen.  
För utformning av ramper se avsnitt 3:1422.  
Trappor som är bredare än 2,5 meter bör  delas i två eller flera lopp med räcken eller ledstänger.  
Trappor, utom i småhus och inom enskilda bostadslägenheter i flerbostadshus, bör förse s med 
kontrastmarkeringar så att personer med nedsatt synförmåga kan uppfatta nivåskillnaderna. En 
trappas nede rsta plansteg och motsvarande del av framkanten på trappavsatsen vid översta 
sättsteget i varje trapplopp bör ha en ljushetskontrast på minst 0.4 0 enligt NCS (Natural Color 
System). Markeringarna bör göras på ett konsekvent sätt inom byggnaden.    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
128 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Figur 8:232 Kontrastmarkering av trappa  
 
(BFS  2014:3).  
 
Trapplanen bör ha minst samma bredd som trappan. Dörrar på trapplan bör placeras så att det 
inte blir svårt att passera. I flerbostadshus bör trapplan vara minst 1,5 meter djupa. Inom enskilda 
bostadslägenhet er bör trapplan vara minst 1,3 meter.  
Vangstycken, socklar, räcken, ledstänger och dylikt bör inte på någon sida inkräkta mer än 
högst 100 mm på  trapploppens bredd. Avståndet mellan begränsningsväggarna och trapploppens 
sidor bör vara högst 50 mm.  
 
Trappor och ramper från bostadslägenheter oc h övriga utrymmen där människor vistas mer än 
tillfälligt ska utformas så att transport av sjukbår blir sä ker. Detta gäller dock inte om transporten kan 
ske med hiss eller någon annan lyftanordning.  
Allmänt råd  
Raka trappor, som leder till fler än två bos tadslägenheter, uppfyller föreskriftens krav på säker 
transport av sjukbår om trapploppen har en minsta br edd på 1,20 meter. Vinklade eller svängda 
trappor kan behöva större svängradie.  
 
Trappor, ramper, balkonger och dylikt i utrymmen där barn kan vistas,  ska utformas så att risken för 
barnolycksfall begränsas.  
Allmänt råd  
Öppningar mellan plansteg i trappor bör vara högst 100 mm.  
I bostadslägenheter bör trappor vara utformade så att grindar kan monteras i trappans övre och 
nedre del.  
8:2321  Räcken  
Trappl opp, trapplan, ramper och balkonger som inte avgränsas av väggar, ska ha räcken som 
begränsar risken för p ersonskador till följd av fall. Räckesfyllningar med infästningar ska tåla 
dynamisk påverkan av en människa.  
Allmänt råd  
Räcken i trapplopp bör vara m inst 0,9 meter höga. Om en öppning vid sidan av ett trapplopp är 
större än 0,4 meter i båda längdriktninga rna och våningshöjden är mer än 3,0 meter, mätt från golv 
till golv, bör räcket vara minst 1,1 meter.  
Räcken på trapplan inom den enskilda bostadsläge nheten bör vara minst 0,9 meter höga. Om 
våningshöjden är mer än 3,0 meter, mätt från golv till golv, bör räcket vara minst 1,1 meter. 
Räcken på trapplan utanför den enskilda bostadslägenheten samt räcken på balkonger och 
loftgångar bör vara minst 1,1 mete r höga.  
Regler om glasräcken finns i avsnitt 8:35.  
 
Räcken i utrymmen där barn kan vistas, ska utformas så  att barn inte skadar sig till följd av att de 
klättrar eller kryper.    

Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  129 (152) 
 Allmänt råd  
Räcken på balkonger, trapplan och trapplopp bör, upp till en höjd av 0,8  meter, utformas så att de 
inte går att klättra på. Vertikala öppningar bör vara högst 100 mm breda.  
Fritt mått mellan balkongräckes underkant och balkonggolv, eller mellan ett trappräckes 
underkant och trappstegens stegnos, bör vara högst 50 mm. Fri tt mått i höjdled mellan ett 
trappräckes underkant och ett trapplan eller golv bör vara högst 100 mm.  
Horisontella öppningar ovanför balkongfront bör utformas så att barn inte kan fastna med 
huvudet. Öppningar i intervallet 110 –230 mm bör undvikas.  
8:2322  Ledstänger  
Ramper och trappor ska ha balansstöd i form av ledstänger. Ledstängerna ska vara lätta att grip a om.  
Allmänt råd  
Ramper och trappor i publika lokaler bör ha ledstänger på båda sidor. Andra ramper och trappor 
som har fler än tre steg, bör ha ledstänger på båda sidor. Lägre ramper och trappor bör ha minst en 
ledstång. Inom en bostadslägenhet får vink lade och svängda trappor, som är högst 0,9 meter breda, 
anordnas utan inre ledstång, om det i stället finns en spaljé, mittstolpe eller dylikt som går lätt att 
gripa om.  
Ledstänger bör sitta på 0,9 meters höjd. Det bör vara möjligt att hålla i ledstången ä ven förbi 
infästningen. De bör löpa förbi trappan eller rampens början och slut med minst 30 cm.  
Ledstänger i publika lokaler och trapphus i flerb ostadshus bör ha kontrasterande ljushet 
gentemot omgivande ytor.  
Där en kontinuerlig ledstång inte fungerar på grund av utrymmets särskilda användning, t.ex. 
läktare, kan en alternativ utformning av balansstödet göras som motsvarar ledstångens funktion.  
8:233 Skydd vid öppningar i byggnader  
Om det finns öppningar i ytor som är avsedda att gå på ska dessa vara tä ckta av luckor, galler, trallar 
eller andra lämpliga skyddsanordningar. Öppningarna kan också avgränsas med skyddsräcken eller 
dylikt. I utrymmen d är barn kan vistas ska luckor, galler, trallar och dylikt utformas så att de inte kan 
lyftas av barn och så a tt risken för personskador begränsas.  
8:24 Taksäkerhet  
Allmänt råd  
Regler om driftutrymmen och tillträdesvägar till dessa finns i avsnitt 3:4.  
8:241 Allmänt  
Byggnader ska förses med  
– tillträdesanordningar till tak,  
– fast säkerhetsutrustning för förflyttn ing på tak och  
– skyddsanordningar mot fall från tak  
om det inte är uppenbart onödigt med hänsyn till personsäkerheten vid byggnadens användning 
eller drift. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Det kan anses som uppenbart onödigt med särskilda anordningar för tilltr äde till tak, fast 
säkerhetsutrustning för förflyttning på tak och skyddsanordningar mot fall om  
– taket saknar fast arbetsställe och  
– det inte fi nns något annat särskilt skäl att anta att taket behöver beträdas för byggnadens 
användning eller drift.  
Det kan anses som uppenbart onödigt med fast säkerhetsutrustning för förflyttning på tak och 
skyddsanordningar mot fall om taket har låga lutningar och  det arbete som behöver utföras för 
byggnadens användning eller drift utförs på betryggande avstånd från take ts kant.  
Exempel på fasta arbetsställen är skorstenar, ventilationsanläggningar, solfångare och 
vattengångar som måste nås genom att beträda taket.  (BFS  2014:3).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
130 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
  
Fasta tillträdes - och skyddsanordningar ska ha tillräcklig hållfasthet och styvhet samt utför as av 
beständigt material. Installationer avsedda för säkerhetslinor ska ha sådan hållfasthet att de kan 
garantera säkerheten vid fall. Kravet på h ållfasthet gäller även infästningar av sådana installationer.  
Allmänt råd  
Fasta anordningar för tillträde til l tak bör vara utförda med en korrosionsbeständighet motsvarande 
den hos varmgalvaniserat stål med ett skyddande lager om minst 50 µm. Specifikationer och 
provningsmetoder finns i SS -EN ISO 1461.  
Anordningar avsedda för i nfästning av säkerhetslinor bör des sutom klara det dynamiska 
livlinerycket beskrivet i SS -EN 516. (BFS  2014:3).  
 
Yttertak som kan beträdas ska ha skäligt skydd mot halkning och utformas så att risken för att 
trampa igenom takytan begränsas.  
Allmänt råd  
Regler för yrkesmässigt beträdande av  tak ges ut av Arbetsmiljöverket.  
8:242  Tillträdesanordningar, fast säkerhetsutrustning och fasta arbetsställen  
8:2421  Tillträdesvägar till tak  
Byggnader ska förses med fasta tillträdesanordningar i den omfattning som beh övs för att 
tillträdesvägarna ska b li säkra. Lösa anordningar får användas om risken för personskador är liten.  
Tillträdesvägarna ska även fungera för transporter av arbetsmaterial och utrustning. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Om en byggnads fasadhöjd vid upp stigningsstället till taket är  
– 4 meter eller lägre kan en lös stege användas, om det finns en anordning vid takfoten som 
hindrar stegen från att glida,  
– högre än 4 meter, men lägre än 8 meter, bör tillträde till taket ordnas antingen invändigt eller 
utvändigt via en fast monterad eller f ällbar väggstege med fallskydd,  
– 8 meter eller högre bör tillträde till taket ordnas via en invändig uppstigningsanordning.  
Om tillträde till taket ordnas via en invändig uppstigningsanordning bör 
uppstigningsöppningarna  förses med räcken så att risken fö r fall begränsas.  
Takluckor för uppstigning på taket bör ha dagermått om minst 0,6 x 0,9 meter (b x h) och 
väggluckor dagermått om minst 0,6 x 1,2 meter (b x h).  
Om nivåskillnaden mellan vånings - eller vindsplan och tak - eller vägglucka överstiger 1,2 
meter, bör en fast eller fällbar stege finnas. (BFS  2014:3).  
 
Fasta stegar ska avslutas nedtill så att barn inte utan hjälpmedel kan klättra upp i dem.   
Tak- och väggluckor, som inte är en del av en utrymningsväg, ska kunna låsas.  
Allmänt råd  
Regler om utrym ningsvägar finns i avsnitt 5:3.  
8:2422  Fast säkerhetsutrustning för förflyttning på tak  
Mellan uppstigningsställen till taket och fasta arbetsställen ska det finnas fasta takstegar och 
gångbryggor, eller andra motsvarande anordningar, i sådan omfattning at t risken för personskador 
begränsas vid förflyttning på taket. Vilplan ska anordnas om det behövs för att transportera 
arbetsmaterial och utrustning till arbetsstället . (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Fasta takstegar och gångbryggor bör finnas där byggnadens tak lutning är större än 1:10 (≈ 6º).  
En gångbrygga bör finnas vid taknocken om byggnadens fasadhöjd är högre än 8 meter.  
Skorstenar bör förses med en uppstigningsanordning om höjden från arbetsstället på taket till 
skorstenens krön är större än 1,2 meter. Up pstigningsanordningen bör förses med skydd mot fall 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  131 (152) 
 om höjden är högre än 4  meter från arbetsstället till underliggande plan som hindrar fortsatt fall. 
Skyddet bör utformas så att det i nte försvårar transporter av arbetsmaterial och utrustning.  
Om bärläkts teg används som fast takstege bör den kompletteras med tydligt markerade 
infästningsanordningar för säkerhetslina. (BFS  2014:3) . 
8:2423 Fasta arbetsställen  
Fasta arbetsställen ska utfor mas med hänsyn till den totala fallhöjden, arbetets art och de risker s om 
finns där arbetet ska utföras.  
Allmänt råd  
Fasta arbetsställen som fordrar regelbundet underhåll bör ha en tillgänglig yta på minst 0,30 x 0,60 
meter. Det kan vara en horisontell yta  på skorstenens krön eller en plattform som ligger högst 
0,5 meter unde r krönet. Skyddsräcken bör vara minst 1,0 meter höga och ha handledare vid 
överkanten och på halva räckeshöjden.  
8:243 Skyddsanordningar  
8:2431  Fästanordningar för linor till säkerhetss elar 
Fästanordningar för linor till säkerhetsselar ska finnas i den omf attning som är nödvändig för att 
säkerställa personsäkerheten vid byggnadens användning eller drift. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Om fasadhöjden är större än 3 meter bör det, oavsett taklu tning, finnas fästanordningar för linor 
till säkerhetsselar vid taknock en eller motsvarande högre del av taket. Om det är nödvändigt för att 
man ska kunna röra sig säkert på taket bör sådana fästanordningar även finnas på andra delar av 
taket.  
Fästanordnin gar kan utgöras av lämpligt utformade nockräcken, takstegar eller gångb ryggor.  
På tak som lutar högst 1:10 (≈ 6º) där takarbeten behöver utföras närmare än 10 meter från 
takfoten kan fästanordningar utgöras av fästöglor med högst 5 meters inbördes avstånd.  
Fästanordningar behövs normalt inte på tak som lutar högst 1:10 (≈ 6º)  där takarbeten inte 
behöver utföras närmare än 10 meter från takfoten . (BFS  2014:3).  
8:2432  Fotstöd vid takfot och takbrott  
Vid takfot och takbrott ska det, om fallhöjden och takutform ningen så kräver, finnas stadiga fotfästen i 
sådan omfattning att perso nsäkerheten kan säkerställas.  
Allmänt råd  
Stadiga fotfästen bör finnas då byggnadens fasadhöjd är högre än 8 meter och taklutningen är 
större än 1:3 (≈ 18º).  
8:2433  Skyddsanordningar fö r att undvika genomtrampning  
Ytor och fasta anordningar som av misstag kan komma att beträdas och inte kan bära en person, ska 
förses med skydd mot att trampa igenom eller falla ner.  
Allmänt råd  
Ett räcke som är minst 0,5 meter högt eller ett galler på und ersidan av öppningen minskar risken 
för att trampa igenom eller falla n er. Takfönster som lutar mer än 6 0º eller är upphöjda minst 
0,35 meter över takytan behöver inte förses med skyddsanordningar.  
8:2434  Skyddsanordningar mot fallande is och snö  
Skyddsanordningar mot fallande is och snö ska finnas vid byggnaders entréer om d et finns särskilda 
risker för personskador till följd av fallande is och snö från taket.   
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
132 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Allmänt råd  
Vid byggnaders entréer kan särskilda risker för personskador finnas  
– när byggnadens fasadhöjd är högre än 8 meter - eller 
– när byggnadens taklutning är s törre än 1:3 (≈ 18º).  
Exempel på utformning av snörasskydd finns i SS 831335.  
8:3 Skydd mot sammanstötning och klämning  
8:31 Allmänt  
Byggnader ska utformas så att risken för pe rsonskador till följd av sammanstötning begränsas. 
Byggnaders rörliga delar och anordningar ska vara placerade och utformade så att risken för 
personskador genom klämning eller liknande begränsas.  
Allmänt råd  
Delar av byggnader och andra fasta anordningar,  placerade på mindre höjd än 2,20 meter över 
gångbana, bör byggas in eller utmär kas särskilt så att de inte utgör risk för personer med nedsatt 
synförmåga.  
Pendeldörrar bör utformas så att det går att se igenom dem.  
Dörrar i skolor och förskolor samt entré dörrar till bostäder bör ha klämskydd.  
8:32 Fast inredning och utrustning  
I utry mmen där barn kan vistas ska både fast inredning och utrustning som är lätt åtkomlig för barn 
utformas så att barn inte kan komma till skada till följd av att  
– den fasta inred ningen eller utrustningen kan välta,  
– barn kan öppna lådor eller luckor avsedda  för säker förvaring,  
– barn kan klättra på lådor eller ugnsluckor,  
– barn kan fastna i snören, kedjor, band eller andra anordningar för  
manövrering av fast monterade gardine r, persienner eller annan fast inredning och utrustning. 
(BFS  2014:3).  
Allmänt r åd 
För förvaring av vassa hushållsredskap bör det finnas en låda med säkerhetsbeslag eller någon 
annan säker anordning.  
Spis bör vara försedd med tippskydd.  
För att undvika att barn får skållnings - eller brännskador genom att klättra bör lådhurts eller 
öppna hyllor inte placeras intill spisen.  
Fast monterade gardinbeslag, persienner och liknande bör utföras och monteras enligt SS -EN 
13120 för att uppfylla föreskriften s krav på att barn inte ska fastna i lösa snören, kedjor och band . 
(BFS  2014:3).  
8:33 Skydd  mot olyckor vid rörliga anordningar  
Dörrar, portar, väggar, galler, grindar och bommar som öppnas av en motor och stängs av upplagrad 
energi eller omvänt, ska utfor mas så att risken för personskador begränsas. Detta gäller även för 
motordrivna bommar som både öppnas och stängs av en motor samt för manuella vipportar.  
Allmänt råd  
Manuella vipportar bör fästas med genomgående skruv med mutter eller motsvarande i 
byggna dsdelar som har tillräcklig bärförmåga. Infästning med s.k. fransk skruv uppfyller inte 
föreskriftens krav på begränsning av risken för personskador.  
Dörrar, portar, väggar, galler, grindar och bommar utförda och installerade enligt SS -EN 12978 
och SS -EN 1 3241 -1 uppfyller föreskriftens krav.  
Energi kan t.ex. lagras genom fjädrar, gummiband elle r genom portens höjdläge.  
Bestämmelser om hissar, rulltrappor, rullramper samt dörrar, portar, väggar, galler och grindar 
som både öppnas och stängs av en motor finn s i 5 kap. PBF och i Boverkets föreskrifter och 
allmänna råd (2011:12) om hissar och vissa andra motordrivna anordningar, H.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  133 (152) 
 8:34 Fri höjd  
Den fria höjden i utrymningsvägar, trappor, dörrar och andra kommunikationsutrymmen ska vara 
minst 2,00 meter.  
8:35 Glas i byggnader  
Glasytor som är oskyddade och så placerade att personer kan komma i kontakt  med dem, ska utformas 
så att risken för personskador begränsas. Glasytor och infästningar ska tåla dynamisk påverkan av en 
människa.  
Allmänt råd  
Provningsmetod för  motstånd mot tung stöt och klassindelning finns i SS -EN 12600.  
8:351  Skydd mot sammanstötn ing 
Stora glasytor i dörrar samt glasytor som kan förväxlas med dörrar eller öppningar ska vara tydligt 
markerade.  
Allmänt råd  
Markeringarna bör avvika mot bakgrunde n och vara synliga för både stående och sittande 
personer.  
8:352  Skydd mot fall genom glas  
Glasytor ska utformas så att risken för att falla ut genom glasytan begränsas.  
Allmänt råd  
Risk för fall kan anses föreligga då  
– fallhöjden är mer än 2,0 meter til l underliggande mark eller golv och  
– avståndet mellan glasytans underkant och golvet är mi ndre än 0,6  meter.  
Laminerat säkerhetsglas enligt avsnitt 8:353, räcke eller motsvarande kan fungera som skydd.  
8:353  Skydd mot skärskador  
Glasytor ska utformas så att risken för skärskador begränsas.  
Allmänt råd  
Termiskt härdat säkerhetsglas enligt SS -EN 12150 -2, som klarar lägst klass 1(C)3 eller laminerat 
säkerhetsglas enligt SS -EN 14449 som klarar lägst klass 2(B)2 enligt SS -EN 12600 bör användas i  
– glasräcken,  
– glasytor i entréer och kommunikationsutrymmen om avståndet från glasytans underkant till 
golvet eller marken är mindre än 1,5 meter,  
– glasytor i enskilda bostadslägenheter om avståndet från glasytans underkant till golvet eller 
marken är min dre än 0,6 meter,  
– glasytor i andra utrymmen där barn kan vistas än bostäder om avståndet från glasytan s 
underkant till golvet eller marken är mindre än 0,8  meter. Glasytor i dörrar i skolor och förskolor 
bör dock ha härdat eller laminerat glas om avstånd et från glasytans underkant till golvet eller 
marken är mindre än 1,5  meter.  
I de fall en dörr eller ett  parti glasas med små rutor kan glas som inte klassas som säkerhetsglas 
användas. (BFS  2014:3).  
8:4 Skydd mot brännskador  
Byggnader och deras installati oner ska utformas så att risken för brännskador begränsas.  
8:41 Värmeinstallationer  
Lätt åtkomliga dela r av värmeinstallationer ska förses med skydd mot ofrivillig beröring, om de har så 
hög yttemperatur att de vid beröring kan orsaka brännskador. I utrym men där barn kan vistas ska 
risken för barnolycksfall särskilt beaktas.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
134 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Allmänt råd  
Skydd mot ofrivillig  beröring bör finnas om yttemperaturen överstiger 90  ºC. I hygienrum samt i 
förskolor och fritidshem bör lätt åtkomliga delar förses med skydd mot ofriv illig beröring om 
yttemperaturen överstiger 60  ºC. 
De angivna yttemperaturerna avser lackerade eller omå lade metallytor. Metoder för bestämning 
av yttemperaturer för andra material, som ur brännskadesynpunkt motsvarar yttemperaturen för 
metall, beskrivs i SS-EN ISO 13732 -1. 
 
Fast monterade värmestrålningskällor får inte utformas så att personer som befinner sig i deras 
närhet kan få brännskador eller obehag.  
Allmänt råd  
Regler om säkerhet för elektriska värmestrålningskällor ges ut av Elsäkerhetsverket.  
För varmvattentemperatur, se avsnitt 6:621.  
8:42 Spisar, ugnar och dylikt  
Lätt åtkomliga ytor på spisar, ug nar och dylikt ska ha skydd mot beröring om de har så hög 
yttemperatur att de vid beröring kan orsaka brännskador.  
Allmänt råd  
Spisar bör ha hällskydd som når minst 0,1 meter över spishällen och täcker spisens framkant och 
dess sidor till 0,2 meter från fr amkanten. Om spisen är åtkomlig från sidan bör hela den åtkomliga 
sidan täckas av hällskyddet.  
Ugnsluckor placerade lägre än 0 ,8 meter över golvet bör ha säkerhetsbeslag. Yttertemperaturen 
på glasluckor på ugnar och på ytor på handtag, vred, knoppar och l iknande av metall som man 
håller i en kort stund, bör inte överstiga 60  ºC. 
Åtkomliga metallytor på spisar, ugnar och dylikt på  lägre höjd än 0,8  meter över golvet bör ha 
en yttemperatur som inte överstiger 60  ºC under normal drift. Metoder för bestämning av 
yttemperaturer för andra material, som ur brännskadesynpunkt motsvarar yttemperaturen för 
metall, beskrivs i SS -EN ISO 13732 -1. 
8:43 Skydd mot skållningsskador  
Utslagsvask ska placeras så att risken för skållningsskador begränsas.  
Allmänt råd  
Utslagsvas k bör placeras i samma inredningslängd som spisen.  
8:5 Skydd mot explosioner  
8:51 Allmänt  
Allmänt råd  
Regler om hantering av br andfarliga och explosiva varor ges ut av Myndigheten för samhällsskydd 
och beredskap, MSB.  
Högtryckspannor med högre drifttryck ä n 1 MPa och som har vatten - och ångrum på 
sammanlagt mer än 0,5 m3 bör placeras i en särskild byggnad. Detta gäller också störr e tryckkärl 
av annat slag, t.ex. ångackumulatorer, kokare och gasbehållare. (BFS  2014:3).  
8:52 Värmeinstallationer m.m.  
Pannanläg gningar och andra installationer för värmning av vatten samt övriga tryckbärande 
anordningar ska förses med säkerhetsanordninga r som begränsar risken för personskador vid för högt 
tryck eller för hög temperatur i anläggningen.    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  135 (152) 
 Allmänt råd  
Arbetsmiljöverk et ger ut regler om tryckbärande anordningar samt om besiktning och användning 
av trycksatta anordningar.  
En sluten pannanlägg ning bör förses med expansionskärl. Ett slutet expansionskärl bör placeras 
så att uppvärmning av kärlet till följd av egencirkula tion, konvektion och strålning undviks.  
Pannanläggningar och andra installationer för värmning av vatten bör förses med 
säkerh etsventil som förhindrar att för högt tryck uppstår. En pannanläggning för drift med fast 
bränsle bör dessutom förses med termisk  säkerhetsanordning som hindrar att högsta tillåtna 
vattentemperatur överskrids. När en panna förses med en termisk säkerhetsan ordning som kräver 
kylning med vatten, bör installationen vara ansluten till en allmän va -anläggning. Alternativt kan 
den vara an sluten till en enskild va -anläggning som ger betryggande tillgång till vatten.  
8:6 Skydd mot instängning  
Dörrar till hygienrum , bastu och andra utrymmen där någon kan bli oförutsett instängd, ska ha en 
sådan stängningsanordning att en reglad eller låst dö rr kan öppnas både inifrån och utifrån utan nyckel 
eller särskilt verktyg.  
En bastu ska utformas så att den snabbt kan utrymma s. Dörren ska vara utåtgående eller av 
pendeltyp. Dörren får inte ha lås och dörrbladet ska inte kunna fastna i karmen till följd  av 
värmeutvidgning eller påverkan av fukt.  
I utrymmen där barn kan vistas ska dörrar till driftutrymmen förses med en sådan 
stängningsanordning att de kan öppnas inifrån utan nyckel.  
I utrymmen där barn kan vistas ska dörrar eller lock till frys -, kyl- och svalskåp och dylikt som är 
lätt åtkomliga för barn, ha sådana stängningsanordningar att dörren eller locket kan öppnas inifrån av 
ett barn.  
Allmänt råd  
Lämplig utformning av dörrar eller lock som kan öppnas inifrån finns i  SS-EN 60335 -2-24. 
Regler om sky dd mot instängning ges också ut av Arbetsmiljöverket.  
8:7 Skydd mot förgiftning  
Förbindelser mellan lokaler där giftiga g aser förekommer och lokaler där personer vistas mer än 
tillfälligt får endast anordnas, om betryggande åtgärder vidtagits för att begrä nsa risken för 
personskador till följd av förgiftning.  
Allmänt råd  
Exempel på lokaler där giftiga gaser kan förekomma är garage i flerbostadshus och förråd för vissa 
bränslen.  
Förbindelsen bör vara tät och förses med dörrstängare.  
Regler om avskiljning i v issa fall av lokaler med farliga ämnen ges även ut av 
Arbetsmiljöverket. (BFS  2011:26).  
 
I bostadslägenheter och andra li kvärdiga utrymmen där barn kan vistas, ska säker förvaring av 
kemisk -tekniska preparat, medicin och dylikt finnas.  
Allmänt råd  
Utrymmen a bör vara försedda med säkerhetsbeslag eller på annat sätt göras svåråtkomliga för 
barn. För förvaring av medicin och hä lsofarliga kemisk -tekniska preparat, såsom 
maskindiskmedel, grovrengöringsmedel och petroleumprodukter, bör det finnas ett låsbart 
utrymme, beläget exempelvis högt i ett städskåp. För förvaring av mindre hälsofarliga preparat, 
såsom milda disk - och tvättme del, bör det finnas ett bänkskåp med säkerhetsbeslag eller ett skåp 
som är placerat minst 1,4 meter över golvet.  
 
I ett garage med mer än 50 m2 nettoarea ska det finnas väl synliga skyltar som varnar för risken för 
koloxidförgiftning.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
136 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Allmänt råd  
På skylte n bör det stå att det är förbjudet att tomgångsköra fordon.  
8:8 Skydd mot elstötar och elchocker  
Byggnader ska utformas så att risken f ör personskador till följd av elstötar och elchocker begränsas.  
Allmänt råd  
Elsäkerhetsföreskrifter ges ut av Elsäkerhets verket.  
8:9 Skydd mot olyckor på tomter  
8:91 Skydd mot fall på tomter  
Trappor och ramper i gångvägar mellan en byggnads tillgängliga en tréer enligt avsnitt 3:132 och 
parkeringsplatser och angöringsplatser för bilar, ska utformas så att personer kan förflyt ta sig säkert.  
Allmänt råd  
Trappor och ramper bör ha ledstång på ena sidan. Ledstången bör sitta på 0,9 meters höjd.  
För att trappan sk a få en säker utformning bör man ta hänsyn till trappans lutning och längd 
samt måttförhållandet mellan trappstegens höjd och djup. Lutningen i gånglinjen bör inte ändras 
inom samma trapplopp. Enstaka trappsteg med avvikande höjd bör inte  förekomma. Trapps tegens 
djup i en trappa bör vara minst 0,30 meter, mätt i gånglinjen. För att minimera risken att någon 
snubblar bör en trappa ha fler än två steg.  
För utformning av ramper se avsnitt 3:1222.  
Trappor, utom för småhus, bör förses med kont rastmarkeringar så  att synsvaga kan uppfatta 
nivåskillnaderna. En trappas nedersta plansteg och motsvarande del av framkanten på 
trappavsatsen vid översta sättsteget i varje trapplopp bör ha en ljushetskontrast på minst 0.40 enligt 
NCS (Natural Color Syste m). Markeringarna bör göras på ett konsekvent sätt.  
8:92 Skydd av öppningar i marken och av inkast  
Om det finns öppningar eller inkast för t.ex. avfall, i eller vid ytor som är avsedda att gå på, ska 
öppningarna vara täckta av luckor, galler, trallar eller  andra lämpliga sk yddsanordningar. Öppningarna 
kan också avgränsas med skyddsräcken eller liknande. Utanför byggnader där barn kan vistas ska 
luckor, galler, trallar och liknande utformas så att de inte kan lyftas eller öppnas av barn och så att 
risken för  personskador begr änsas. (BFS  2014:3).  
Allmänt råd  
Regler om avfallsanordningar finns i avsnitt 3:422. (BFS  2014:3).  
8:93 Skydd mot olyckor vid fasta lekredskap på tomter  
Fasta lekredskap ska anordnas så att risken för personskador begränsas. Underlaget till gungor, 
klätter ställningar och dylika lekredskap ska vara stötdämpande och i övrigt så utformat att risken för 
personskador vid en olycka begränsas.  
Allmänt råd  
Exempel på hur fasta lekredskap kan utformas finns i SS -EN 1176 -1 och SS -EN 117 6-7. Exempel 
på stötdämpande un derlag och provningsmetoder för stötdämpande underlag finns i SS -EN 1177.  
8:94 Skydd mot olyckor vid rörliga anordningar på tomter  
Dörrar, portar, väggar, galler, grindar och bommar som öppnas av en motor och stängs av upplag rad 
energi eller omvänt, ska an ordnas så att risken för personskador begränsas. Detta gäller även för 
motordrivna bommar som både öppnas och stängs av en motor samt för manuella vipportar.    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  137 (152) 
 Allmänt råd  
Manuella vipportar bör fästas med genomgående skruv m ed mutter eller motsvarande i 
byggnadsdelar som har tillräcklig bärförmåga. Infästning med s.k. fransk skruv uppfyller inte 
föreskriftens krav på begränsning av risken för personskador.  
Dörrar, portar, väggar, galler, grindar och bommar utförda och install erade enligt SS -EN 12978 
och SS -EN 13241 -1 uppfyller föreskriftens krav.  
Energi kan t.ex. lagras genom fjädrar, gummiband eller genom portens höjdläge.  
Dörrar, portar, väggar, galler och grindar som både öppnas och stängs av en motor regleras i 
Boverkets föreskrifter och allmänna råd ( 2011:12) om hissar och vissa andra motordrivna 
anordningar, H.  
8:95 Skydd mot drunkning på tomter  
Allmänt råd  
Av 3 kap. 5 § ordningslagen (1993:1617) framgår att brunnar, bassänger och liknande 
anläggningar ska ha de säkerhet sanordningar som behövs, beroen de på var anläggningen finns och 
hur anläggningen är utformad. Skyddet mot barnolycksfall är särskilt viktigt.  
8:951  Fasta bassänger avsedda för bad eller simning  
Fasta bassänger på tomter ska ha ett tillfredsställande skydd mot barnolycksfall. En fast pla skdamm 
eller motsvarande med maximalt 0,2 meters vattendjup behöver dock inte ha något särskilt skydd.  
Bassängernas utloppsöppningar ska utformas så att risken för olyckor begränsas.  
Allmänt råd  
Lämpliga skyddsanordningar för bassänger som är avsedda för b ad eller simning kan t.ex. vara 
följande:  
– Ett staket som är minst 0,9 meter högt och som barn inte kan krypa under eller klättra över. 
Grindar i staketet bör inte kunna öppnas av barn.  
– En skyddstäckni ng eller ett skyddsnät. Dessa ska vara avsedda för ä ndamålet och bör ha ett 
sådant utförande att risken för olyckor begränsas. Skyddsnät bör ha högst 50 mm maskvidd.  
Där hastighets - och flödesdimensionering inte kan ge tillfredsställande säkerhet mot olyck or, 
bör utloppsöppningarna förses med galler eller d ylikt. (BFS  2014:3).  
8:952  Dammar, fasta brunnar och fasta behållare  
Dammar, fasta brunnar och fasta behållare som inte är slutna och där vatten eller annan vätska 
förvaras, ska ha skydd som begränsar ri sken för personskador till följd av fall i vattnet e ller vätskan.  
Allmänt råd  
Skyddet mot barnolycksfall är särskilt viktigt. Exempel på utformning som minskar risken för 
barnolycksfall är flacka stränder eller ett minst 0,9 meter högt staket som barn inte  kan krypa 
under eller klättra över. Grindar i stake tet bör inte kunna öppnas av barn. (BFS  2014:3).  
 
Lock och galler på brunnar ska ha betryggande hållfasthet. Utformningen ska begränsa risken för 
barnolycksfall.  
Allmänt råd  
Brunnslock bör ha en låsanordn ing, som inte kan öppnas av barn.    
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
138 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 8:10 Krav på säk erhet vid användning vid ändring av byggnader  
8:10:1  Allmänt  
Byggnader ska utformas så att risken för olyckor såsom fall, sammanstötningar, klämning, 
brännskador, explosioner, instängning, förgiftningar o ch elektriska stötar begränsas.  
Byggnader ska vid ä ndring uppfylla de krav på säkerhet vid användning som anges i avsnitt 8:2 –
8:8. Kraven får tillgodoses på annat sätt än vad som anges där om motsvarande säkerhetsnivå ändå 
uppnås.  
Avsteg från säkerhetsniv ån får dock göras med hänsyn till ändringens omfattn ing och byggnadens 
förutsättningar. Regler om detta finns i detta avsnitt och i avsnitt 1:22. Avsteg får aldrig medföra en 
oacceptabel risk för människors säkerhet. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Vid ändringa r bör man eftersträva samma nivå på säkerheten som v id uppförande av nya 
byggnader. Faktorer som kan motivera en annan säkerhetsnivå kan vara att åtgärden skadar 
byggnadens kulturvärden eller byggnadens arkitektoniska och estetiska värden.  
Att säkerhetsni vån blir godtagbar kan verifieras genom en riskbedöm ning. Av bedömningen 
bör det framgå varför en lägre säkerhetsnivå valts, vilka risker detta medför och vad som kan göras 
för att minimera dessa. I bedömningen kan den tänkta användningen och vilka som har  tillträde till 
ett visst utrymme vägas in.  
Vid änd ringar av en byggnad kan kraven inte bli lägre än vad som gällde då byggnaden 
uppfördes. För att verifiera att byggnaden uppfyller denna säkerhetsnivå bör man gå igenom 
befintliga säkerhetsanordningar för  att säkerställa att de i huvudsak har bibehållit si n ursprungliga 
funktion. Speciellt bör infästningar av räcken och andra skyddsanordningar kontrolleras så att de 
inte har försvagats genom t.ex. korrosion, slitage eller sprickbildningar.  
Ytterligare regler om säkerhet vid användning finns i Boverkets före skrifter och allmänna råd 
(2011:13) om avhjälpande av enkelt avhjälpta hinder, till och i lokaler dit allmänheten har tillträde 
och på allmänna platser, HIN.  
Regler om ändring av hissar, r ulltrappor, soptransportanordningar, motordrivna portar, 
skidliftar med mera finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:12) om hissar och vissa 
andra motordrivna anordningar, H.  
I äldre byggnader kan det krävas att man förbättrar takskyddsanord ningar, motordrivna portar, 
anordningar för avfallshantering, hissar  och linbaneanläggningar oavsett vilka ändringar som är 
planerade.  
Regler om elinstallationer ges ut av Elsäkerhetsverket. De innehåller även krav vid ändring av 
byggnader. (BFS  2014:3).  
8:10:11  Skydd mot fall  
Allmänt råd  
Byggnadsdelar såsom trösklar, stöd handtag i duschutrymmen, kontrastmarkering av trappor, 
golvytor, räcken, ledstänger och motsvarande anordningar bör utformas så att risken för 
fallolyckor begränsas.  
Trapphusen utgör ofta en väsentlig del av byggnadens kulturhistoriska värde. Vid ändringar  kan 
de befintliga trapporna godtas om inga andra ändringar görs i trapphuset. De befintliga 
trappräckena kan också godtas, eventuellt med kompletteringar, om säkerheten bedöms bli 
godtagb ar. (BFS  2011:26).  
8:10:12  Öppningsbara fönster, balkongdörrar och d ylikt 
I utrymmen där barn kan förväntas vistas utan ständig tillsyn av vuxna ska öppningsbara fönster, 
balkongdörrar och dylikt förses med säkerhetsanordningar enligt avsnitt 8:231, om det  inte finns 
synnerliga skäl. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Synnerliga s käl kan vara att åtgärden påtagligt skulle skada byggnadens kulturvärden. 
(BFS  2011:26).
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  139 (152) 
 9 Energihushållning  
Detta avsnitt innehåller föreskrifter och allmänna råd till 3 kap. 14 § PBF. Avsnitt 9:9 innehåller också 
föreskrifter och allmänna råd till 8 kap.  7 § PBL.  (BFS  2017:5). 
9:1 Allmänt  
Byggnader ska vara utformade så att energianvändningen begränsas genom låga värmeförluster, lågt 
kylbehov, effektiv värme - och k ylanvändning och effektiv elanvändning.  
Allmänt råd  
Regler om ventilation finns i avsnitt 6 :25, om ljusförhållanden i avsnitt 6:32, om termisk komfort i 
avsnitt 6:42, om fuktsäkerhet i avsnitt 6:53 och om tappvarmvatten i avsnitt 6:62.  
Regler om utrednin g om alternativa energiförsörjningssystem finns i Boverkets föreskrifter 
(2013:8) om utredni ng om alternativa energiförsörjningssystem, ALT. (BFS  2014:3).  
9:11 Tillämpningsområde  
Reglerna i detta avsnitt gäller för alla byggnader med undantag för   
– växthu s eller motsvarande byggnader som inte skulle kunna användas för sitt ändamål om dessa 
krav behövde uppfyllas,  
– bostadshus som används eller är avsedda för användning antingen mindre än fyra månader per år 
eller under en begränsad del av året motsvarande en energianvändning som beräknas vara mindre än 
25 procent av vad som skulle vara fallet vid  helårsanvändning,  
– byggnader där inget behov av uppvärmning eller komfortkyla finns under större delen av året, 
och 
– byggnader där inget utrymme avses värmas till mer än 10 ºC och där behovet av energi för 
komfortkyla, tappvarmvatten och byggnadens fast ighetsenergi är lågt.  
Kraven i avsnitten 9:2 behöver inte uppfyllas för byggnader där värmetillskottet från industriella 
processer inom byggnaden täcker s törre delen av uppvärmningsbehovet. Detta ska visas genom 
särskild utredning.  (BFS 20 20:4). 
9:12 Defin itioner  
 Af Sammanlagd area för fönster, dörrar, portar och dylikt (m2), beräknad med 
karmyttermått.  
 Ai Arean för byggnadsdelen i:s yta mot uppvärmda delar av bostäder eller 
lokaler. För fönster, dörrar, portar och dylikt beräknas Ai med karmyttermått. 
Byggnadens hela invändiga höjd används vid beräkningarna, dvs. från 
överkant bottenbjälklag till underkant vindsbjälklag.  
 Aom Sammanlagd area för omslutande byggnadsdelars ytor mot uppvärmda delar 
av bostäder eller lokaler. Med omslutande byggnadsdelar av ses sådana 
byggnadsdelar som begränsar uppvärmda delar av bostäder eller lokaler mot 
det fria, mot mark eller mot delvis uppvärmda utrymmen.  
 Atemp Arean av samtliga våningsplan, vindsplan och källarplan för temperatur -
reglerade  utrymmen, avsedda att vär mas till mer än 10  ºC, som begränsas av 
klimatskärmens insida. Area som upptas av innerväggar, öppningar för 
trappa, schakt och dylikt, inräknas. Area för garage, inom byggnaden i 
bostadshus eller annan lokalbyggnad än garage, inr äknas inte.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
140 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
  Byggnadens 
energianvändning, E bea Den energi som vid normalt brukande under ett normal år behöver levereras 
till en byggnad (oftast benämnd köpt energi) för uppvärmning ( Euppv), 
komfortkyla ( Ekyl), tappvarmvatten ( Etvv) och byggnadens fastighetsenergi 
(Ef). 
Om golvvär me, handdukstork eller annan apparat  för uppvärmning 
installeras, inräknas även dess energi användning. Energi från sol, vind, mark, 
luft eller vatten som alstras i byggnaden eller på dess tomt och används till 
byggnadens uppvärmning, komfortkyla, varmvatt en och fastighetsenergi 
räknas inte med i byggnadens energianvändning.  
 
 Byggnadens 
fastighetsenergi  
Ef Fastighetsenergi, kWh/år. Den del av byggnadens energianvändning som är 
relaterad till byggnadens behov där den energikrävande apparaten finns 
inom, under eller anbringad på utsidan av byggnaden. I fastighetsenergin 
ingår fast belysning i allmänna utrymmen och driftsutrymmen. Dessu tom 
ingår energi som används i värmekablar, pumpar, fläktar, motorer, styr - och 
övervakningsutrustning och dylikt. Även ext ernt lokalt placerad apparat som 
försörjer byggnaden, exempelvis pumpar och fläktar för frikyla, inräknas. 
Apparater avsedda för anna n användning än för byggnaden, exempelvis 
motor - och kupévärmare för fordon, batteriladdare för extern användare, 
belysning  i trädgård och på gångstråk, inräknas inte. Med fastighetsel menas 
den del av fastighetsenergin som är elbaserad.  
 Byggnadens 
installationssystem  Teknisk utrustning för uppvärmning, komfortkyla, ventilation, 
tappvarmvatten, fast installerad belysning, f astighetsautomation och 
tillhörande reglering, elproduktion i byggnaden eller på dess tomt och 
tillhörande reglering, eller en kombination därav, ink lusive sådana system 
som utnyttjar energi från förnybara energikällor.  
 Byggnadens 
primärenergital (EP pet) Det värde som beskriver byggnadens energiprestanda uttryckt som ett 
primärenergital. Primärenergitalet utgörs av byggnadens energianvändning, 
där energi till uppvärmning har korrigerats med en geografisk 
justeringsfaktor ( Fgeo), multiplicerat med viktning sfaktor för energibärare 
och fördelat på  Atemp (kWh/m2 och år). Primärenergitalet ( EP pet) beräknas 
enligt nedanstående formel  
 
 Dimensionerande 
vinterutetemperatur, 
DVUT  Den temperatur, för representativ ort, som framgår av 1 -dagsvärdet i ” n-day 
mean air  temperature” enligt SS -EN ISO 15927 -5. Temperaturen får ökas 
om byggnadens tidskonstant överstiger 24 timmar. Ökningen framg år av 
standardens redovisade temperaturer för 2, 3 eller 4 dygn. Byggnadens 
tidskonstant, mätt i dygn, används för val av motsvaran de tabellvärde ( n-
day). Temperaturökning, beroende på högre tidskonstant än 96 timmar kan 
fastställas genom särskild utrednin g. 
 Energi för komfortkyla  
Ekyl Energi till komfortkyla, kWh/år. Den till byggnaden levererade kyl - eller 
energimängd som används för att sänka byggnadens innetemperatur för 
människors komfort. Kylenergi som hämtas direkt från omgivningen utan 
kylmaskin f rån sjövatten, uteluft eller dylikt (s.k. frikyla), inräknas inte.  
 Etvv Energi till tappvarmvatten, kWh/år  

Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  141 (152) 
  Euppv Energi till up pvärmning, kWh/år  
 Fgeo Geografisk justeringsfaktor, - 
 Genomsnittlig 
värmegenomgångs -
koefficient, U m Genomsnittlig värmegenomgångskoefficient för byggnadsdelar och 
köldbryggor (W/m2K) bestämd enligt SS -EN ISO 13789:2017 och SS 24230 
(2) samt beräknad en ligt nedanstående formel,  
 
 Hushållsenergi  Den el eller annan energi som används för hushållsändamål. Exempel på 
detta är elanvändningen för diskmaskin, tvättmaskin, torkapparat (även i 
gemensam tvättstuga),  spis, kyl, frys, och andra hushållsmaskiner sa mt 
belysning, datorer, TV och annan hemelektronik och dylikt.  
 Innetemperatur  Den temperatur som avses hållas inomhus när byggnaden brukas.  
 Installerad eleffekt för 
uppvärmning  Den sammanlagda eleffekt som maximalt kan upptas av de elektriska 
apparater för uppvärmning som behövs för att kunna upprätthålla avsett 
inomhusklimat, tappvarmvattenprodukti on och ventilation när byggnadens 
maximala effektbehov föreligger. Det maximala effektbehovet kan beräknas 
vid DVUT och tappvarmvattenanvändning motsvarande m inst 0,5  kW per 
lägenhet, om inte annat högre belastningsfall är känt vid projekteringen.  
 lk Längden av den linjära köldbryggan k (m).  
 Normalår  Medelvärdet av utomhusklimatet (t.ex. temperatur) under en längre 
tidsperiod (t.ex. 30 år).  
 Normalårskorri gering  Korrigering av byggnadens uppmätta klimatberoende energianvändning 
utifrån skillnaden me llan klimatet på orten under ett normalår och det 
verkliga klimatet under den period då byggnadens energianvändning 
verifieras.  
 Specifik fläkteffekt, 
(SFP)  Summan av eleffekten för samtliga fläktar som ingår i ventilationssystemet 
dividerat med det störs ta av tilluftsflödet eller frånluftsflödet, kW/(m3/s). 
 Ui Värmegenomgångskoefficient för byggnadsdel i (W/m2K). 
 Verksamhetsenergi  Den el eller annan energi s om används för verksamheten i lokaler. Exempel 
på detta är processenergi, belysning, datorer, kopiatorer, TV, kyl-/frysdiskar, 
maskiner  samt andra apparater för verksamheten samt spis, kyl, frys, 
diskmaskin, tvättmaskin, torkapparat,  andra hushållsmaskiner  och dylikt.  
 Viktningsfaktor, VF i Viktningsfaktor för respektive energibärare som multipliceras med den 
energi som levereras till en byggnad vid beräkning av byggnadens 
primärenergital.  
 χj Värmegenomgångskoefficienten för den punktformiga köldbryggan j  (W/K).  
 ψk Värmegenomgångskoefficienten för den linjära köld bryggan k (W/mK).  
 (BFS 2020:4).   
 
 
9:2 Bostäder och lokaler  
Bostäder och lokaler ska vara utformade så att  
– primärenergitalet ( EP pet), 
– installerad eleffekt för uppvärmning,  
– klimatskärm ens genomsnittliga luftläckage, och  

Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
142 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 – genomsnittlig värmegenomgångskoefficient ( Um) för de byggnadsdelar som omsluter byggnaden 
(Aom), 
högst uppgår till de värden som anges i tabell 9:2a. Vid fastställande av byggnadens primärenergital 
ska hänsyn tas till viktningsfaktorer per energibärare  enligt tabell 9:2b och geografiskt läge enligt 
tabell 9:2c.  
Ett högre primärenergit al och högre eleffekt än vad som anges i tabell 9:2a kan godtas  
– för lokaler avsedda för verksamhet av tillfällig karaktär, eller  
– i andra fall om särskilda förhållanden föreligger. (BFS 2020:4).  
Allmänt råd  
Med verksamhet av tillfällig karaktär avses s om utgångspunkt verksamhet som pågår i två  år eller 
kortare tid.  
Med särskilda förhållanden avses till exempel när alternativ till el för  uppvärmning och 
tappvarmvatten inte finns och värmepump inte kan användas. Hur mycket högsta tillåtna 
primärenergital  och eleffekt enligt tabell 9:2a behöver överskridas som en följd av de särskilda 
förhållandena bör visas i en särskild utredning. (BFS 20 20:4).  
 
Om en byggnad försörjs med värme eller kyla från en annan närbelägen byggnad eller apparat, 
anses energislaget och kylsättet för den mottagande byggnaden vara detsamma som för den 
levererande byggnaden, under förutsättning att byggnaderna finns på samma fastighe t eller 
byggnaderna har samma ägare. Detsamma gäller för fastigheter inom samma byggnad vid 
tredimensionell fastighetsbildning.  
För byggnader som innehåller både bostäder och lokaler viktas kraven på genomsnittlig 
värmegenomgångskoefficient ( Um), primärene rgital ( EP pet) och installerad eleffekt för uppvärmning i 
proportion till golvarean ( Atemp). (BFS 2020:4).  
Allmänt råd  
Hantering av energi från sol, vind, mark, luft eller vatten regleras i Boverkets föreskrifter och 
allmänna råd (2016:12) om  fastställande  av byggnadens energianvändning vid normalt brukande 
och ett normalår . (BFS 2017:5).  
Tabell 9:2a  Högsta tillåtna primärenergital, installerad eleffekt för uppvärmning, genomsnittlig 
värmegenomgångskoefficient och genomsnittligt luftläckage, för småhus, 
flerbostadshus och lokaler.  
 Energi -prestanda 
uttryck t som 
primärenergi -tal 
(EPpet) [kWh/m2 
Atemp och år]  Installerad 
eleffekt för 
uppvärmning 
(kW)  Genomsnittlig 
värmegenom -
gångskoeffi cient 
(Um) [W/m2 K] Klimatskärmens 
genomsnittliga 
luftläc kage vid 
50 Pa tryckskillnad 
(l/s m2) 
Bostäder      
Småhus >130  m2 Atemp 90 
4,5 +  
1,7 x ( Fgeo – 
1)1) 0,30 Enligt avsnitt 9:26  Småhus  >90–130 m2 
Atemp 95 
Småhus >50 –90 m2 
Atemp 100 
Småhu s ≤50 m2 Atemp Inget krav   Inget krav  0,33 0,6 
Flerbostadshus  754) 4,5 +  
1,7 x ( Fgeo – 
1)1) 5) 0,40 Enligt avsnitt 9:26  
Lokaler      
Lokaler  702) 4,5 +  
1,7 x ( Fgeo – 
1)1), 3) 0,50 Enligt avsnitt 9:26  
Lokal ≤50 m2 Atemp Inget krav  Inget krav  0,33 0,6 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  143 (152) 
 1) Tillägg får göras med (0,025 + 0,02  x (Fgeo -1)) x ( Atemp – 130) då Atemp är större än 130  m2. Om den 
geografiska justeringsfaktorn Fgeo är mindre än 1,0 sätts den till 1,0 vid beräkning av installerad eleffekt.  
2) Tillägg får göras med 40 x (qmedel – 0,35) då uteluftsflödet i temperaturreglerad e utrymmen av utökade 
hygieniska skäl är större än 0,35 l/s per m2, där qmedel är det genomsnittliga specifika uteluftsflödet under 
uppvärmningssäsongen och får högst tillgodoräknas upp till 1,00  l/s per m2. 
3) Tillägg får göras med (0,022 + 0,02  x (Fgeo -1)) x ( q – 0,35) Atemp då uteluftsflödet av utökade kontinuerliga 
hygieniska skäl är större än 0,35 l/s per m2 i temperaturreglerade utrymmen. Där q är det maximala 
specifika uteluftsflödet vid DVUT. Om den geogra fiska justerings faktorn Fgeo är mindre än 1 ,0 sätts den till 
1,0 vid beräkning av installerad eleffekt.  
4) Tillägg får göras med 40 x (qmedel – 0,35) i flerbostadshus där Atemp är 50 m2 eller större och som till 
övervägande delen (>50 % Atemp) innehåller lägenheter med en boarea om högst 35  m2 vardera och qmedel 
är uteluftsflödet i temperaturreglerade utrymmen överstiger 0,35  l/s per m2. Tillägget kan enbart användas 
på grund av krav på ventilation i särskilda utrymmen som badrum, toalett och kök och får h ögst 
tillgodoräknas upp till 0,6 l/s pe r m2. 
5) Tillägg får göras med (0,022 + 0,02  x (Fgeo -1)) x ( q – 0,35) Atemp i flerbostadshus där Atemp är 50  m2 eller 
större och som till övervägande delen (>50 % Atemp) innehåller lägenheter med en boarea om högst 35  m2 
vardera. Tillägget kan enbart använ das då det maximala utelufts flödet vid DVUT i temperaturreglerade 
utrymmen q överstiger 0,35 l/s per m2 på grund av krav på ventilation i särskilda utrymmen som badrum, 
toalett och kök. Om den geografiska justeringsf aktorn Fgeo är mindre än 1,0 sätts den till 1,0 vid beräkning 
av installerad eleffekt.  
(BFS 2020:4).  
Tabell 9:2b  Viktningsfaktorer  
Energibärare  Viktningsfaktor (VFi) 
El (VFel) 1,8  
Fjärrvärme ( VFfjv) 0,7  
Fjärrkyla ( VFfjk) 0,6  
Fasta, flytand e och gasformiga b iobränsle n (VFbio) 0,6  
Fossil o lja (VFolja) 1,8  
Fossil gas  (VFgas) 1,8  
(BFS 2020:4).   
Tabell 9:2c  Geografiska justeringsfaktorer  
Län Geografiskt läge  
Kommun  Geografisk 
justeringsfaktor  
Fgeo 
Blekinge  Samtliga kommuner  0,9 
Dalarna  Avesta, Hedemora och Säter  1,1 
Borlänge, Falun, Gagnef, Leksand, Ludvika, Mora, Orsa, 
Rättvik, Smedjebacken och Vansbro  1,2 
Malung -Sälen och Älvdalen  1,4 
Gotland  Gotland  0,9 
Gävleborg  Gävle, Ockelbo och Sandviken  1,1 
Bollnäs, Hofors, Hudiksvall, Nordanstig och Söderhamn  1,2 
Ljusdal och Ovanåker  1,3 
Halland  Samtliga utom Hylte  0,9 
Hylte  1,0 
Jämtland  Berg, Bräcke, Ragunda och Östersund  1,4 
Härjedalen, Krokom och Strömsund  1,5 
Åre 1,6 
Jönköping  Aneby, Gislaved, Gnosjö, H abo, Jönköping, Mullsjö, Tranås, 
Vaggeryd, Vetlanda och Värnamo  1,0 
Eksjö, Nässjö och Sävsjö  1,1 
Kalmar  Borgholm, Emmaboda, Kalmar, Mönsterås, Mörbylånga, 
Nybro, Oskarshamn, Torsås och Västervik  0,9 
Hultsfred, Högsby och Vimmerby  1,0 
Kronoberg  Samtliga kommuner  1,0 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
144 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Län Geografiskt läge  
Kommun  Geografisk 
justeringsfaktor  
Fgeo 
Norrbotten  Piteå  1,4 
Boden, Haparanda, Kalix, Luleå och Älvsbyn  1,5 
Arvidsjaur, Överkalix och Övertorneå  1,6 
Arjeplog och Pajala  1,7 
Jokkmokk  1,8 
Gällivare och Kiruna  1,9 
Skåne  Höganäs, Landskrona, Lomma, Malmö och Ve llinge  0,8 
Bjuv, Bromölla, Burlöv, Båstad, Eslöv, Helsingborg, 
Hässleholm, Hörby, Höör, Klippan, Kristianstad, Kävlinge, 
Lund, Perstorp, Simrishamn, Sjöbo, Skurup, Staffanstorp, 
Svalöv, Svedala, Tomelilla, Trelleborg, Ystad, Åstorp, 
Ängelholm och Östra  Göinge  0,9 
Osby och Örkelljunga  1,0 
Stockholm  Samtliga kommuner  1,0 
Södermanland  Samtliga kommuner  1,0 
Uppsala  Enköping, Håbo, Knivsta och Uppsala  1,0 
Heby, Tierp, Älvkarleby och Östhammar  1,1 
Värmland  Grums och Säffle  1,0 
Arvika, Eda, Fi lipstad, Forshaga, Hammarö, Karlstad, Kil, 
Kristinehamn, Munkfors, Storfors, Sunne och Årjäng  1,1 
Hagfors och Torsby  1,2 
Västerbotten  Nordmaling och Umeå,  1,3 
Bjurholm, Robertsfors, Skellefteå och Vännäs  1,4 
Dorotea, Lycksele, Vindeln och Åsele  1,5 
Malå, Norsjö och Vilhelmina  1,6 
Sorsele  1,7 
Storuman  1,8 
Västernorrland  Härnösand, Kramfors, Sundsvall, Timrå och Örnsköldsvik  1,3 
Sollefteå och Ånge  1,4 
Västmanland  Arboga, Hallstahammar, Kungsör, Köping, Surahammar och 
Västerås  1,0 
Fagersta, Norberg, Sala och Skinnskatteberg,  1,1 
Västra 
Götaland  Göteborg, Härryda, Kungälv, Lerum, Lysekil, Mölndal, Orust, 
Partille, Sotenäs, Stenungsund, Strömstad, Tanum, Tjörn, 
Uddevalla och Öckerö  0,9 
Ale, Alingsås, Bengtsfors, Bollebygd, Bor ås, Dals -Ed, 
Essunga, Falköping, Färgelanda, Grästorp, Gullspång, 
Götene, Herrljunga, Hjo, Karlsborg, Lidköping, Lilla Edet, 
Mariestad, Mark, Mellerud, Munkedal, Skara, Skövde, 
Svenljunga, Tibro, Tidaholm, Trollhättan, Töreboda, Vara, 
Vårgårda, Vänersborg och Åmål  1,0 
Tranemo och Ulricehamn  1,1 
Örebro  Hallsberg, Kumla, Laxå, Lekeberg och Örebro  1,0 
Askersund, Degerfors, Hällefors, Karlskoga, Lindesberg och 
Nora  1,1 
Ljusnarberg  1,2 
Östergötland  Samtliga kommuner  1,0 
(BFS 2017:5).   
 
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  145 (152) 
 9:21 har u pphävts genom (BFS 2017:5).  
9:22 har upphävts genom (BFS 2017:5).  
9:23 har upphävts genom (BFS 2017:5).  
9:24 har upphävts genom (BFS 2017:5).  
9:25 Krav på verifiering  
Byggnadens primärenergital ska verifieras. Vid verifiering av byggnadens primärenergital  ska 
byggnadens energianvändning fastställas enligt Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2016:12) om 
fastställande av byggnad ens energianvändning vid normalt brukande och ett normalår, BEN.  (BFS 
2017:5).  
Allmänt råd  
Vid projekteringen bör byggnadens ge nomsnittliga värmegenomgångskoefficient och primär -
energital beräknas som en del i verifieringen av att byggnaden uppfyller kraven  i 9:2.  
Installerad eleffekt för uppvärmning bör beräknas vid projekteringen och verifieras i färdig 
byggnad genom summering a v märkeffekter.  
Verifiering av att en byggnad uppfyller kraven på primärenergital i 9:2 bör göras utifrån 
mätning i den färdiga byggnaden. Byggnadens energianvändning fastställs utifrån att den uppmätta 
energianvändningen korrigeras så att energianvändnin gen avspeglar ett normalt brukande enligt 
Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2016:12) om fastställande av byggnadens energi -
användning vid normalt brukande och ett normalår, BEN.  
Mätningar av byggnadens energianvändning kan utföras enligt avsnitt  9:7. Byggnadens 
energianvändning bör mätas under en sammanhängande 12 -månadersperiod, avslutad senast 
24 månader efter det att byggna den tagits i bruk. En energideklaration som upprättas enligt lagen 
(2006:985) om energideklaration kan användas vid verifiering  genom mätning.  
Verifiering av att en byggnad uppfyller kraven på primärenergital i 9:2 kan även göras genom 
beräkning enligt Bo verkets föreskrifter och allmänna råd (2016:12) om fastställande av 
byggnadens energianvändning vid normalt brukande och ett no rmalår, BEN . (BFS  2017:5). 
 
9:26 Klimatskärmens lufttäthet  
Byggnadens klimatskärm ska vara så tät att kraven på byggnadens primär energital och installerad 
eleffekt för uppvärmning uppfylls . (BFS  2017:5). 
Allmänt råd  
Ytterligare regler om klimatskärmens luf ttäthet ur fukt - och ventilationssynpunkt framgår av 
avsnitten 6:255 Täthet och 6:531 Lufttäthet. Regler om täthet mot brandsprid ning finns i avsnitt 5 
Brandskydd.  (BFS  2016:13).  
9:3 har upphävts genom (BFS 2015:3 ). 
9:31 har upphävts genom (BFS 2015:3 ). 
9:4 har upphävts genom (BFS 2017:5).  
9:5 Värme -, kyl- och luftbehandlingsinstallationer  
9:51 Värme - och kylinstallationer  
Installat ioner för värme och kyla i byggnader ska vara utformade så att de ger god verkningsgrad 
under normal drift.  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
146 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 Allmänt råd  
Instal lationerna bör utformas på sådant sätt att injustering, provning, kontroll, tillsyn, service och 
utbyte lätt kan ske och att god verkningsgrad kan upprätthållas.  
Värme - och kylinstallationer samt installationer för tappvarmvatten beredning bör utformas och  
isoleras så att energiförlusterna begränsas. Se även avsnitt 6:62.  
Luftbehandlingsinstallationer bör utformas, isoleras och vara så täta att energiförlusterna 
begränsas. Se även avsnitt 6:255.  (BFS 20 20:4). 
 
Behovet av kylning ska minimeras genom bygg - och installationstekniska åtgärder.  
Allmänt råd  
För att minska behovet av kylning i byggnaden bör man pröva åtgärder så som va l av 
fönsterstorlek och placering av fönster, solavskärmning, solskyddande glas, eleffektiv belysning 
och utrustning för att minska  interna värmelaster, nattkyla och kylackumulering i 
byggnadsstommen. Se även avsnitt 6:43.  
9:52 Styr- och reglersystem  
Byggnaden ska ha styr - och reglersystem för att kunna upprätthålla god energieffektivitet och termisk 
komfort enligt avsnitt 6:42. Värm e-, kyl- och luftbehandlingsinstallationer ska förses med automatiskt 
verkande reglerutrustning så att tillf örsel av värme - och kyla regleras efter effektbehov i förhållande 
till ute - och inneklimatet samt byggnadens avsedda användning.  
Allmänt råd  
Byggna den bör, vad avser reglering av tillförsel av värme och kyla, delas in i zoner bl.a. med 
hänsyn till användn ing, orientering och planlösning.  
Värmeinstallationer i byggnader som innehåller bostäder bör förses med anordningar för 
automatisk styrning av värm eavgivningen i varje bostadsrum.  
Samtidig värmning och kylning av utrymmen bör undvikas.  
9:6 Effektiv elanvä ndning  
Byggnadstekniska installationer som kräver elenergi såsom ventilation, fast installerad belysning, 
elvärmare, cirkulationspumpar och motorer  ska utformas så att effektbehovet begränsas och energin 
används effektivt.  
Allmänt råd  
Ventilationssystems eleffektivitet bör, vid dimensionerande luftflöde, inte överskrida följande 
värden på specifik fläkteffekt (SFP):  
  SFP, kW/(m3/s) 
 Från- och tillu ft med värmeåtervinning:  1,5 
 Från- och tilluft utan värmeåtervinning:  1,1 
 Från- och tilluft med värmeåtervinning och kyla:  1,6 
 Frånluft med återvinning:  0,75 
 Frånluft:  0,5 
 
För ventilationssystem med varierande luftflöden, mindre luftflöden än 0,2  m3/s eller drifttider 
kortare än 800 timmar per år kan högre SFP -värden vara acceptabla.  
Fast installerade armaturer i kök och badrum bör förses med effektiva ljuskällor. Armaturer för 
utebelysning bör förses med effektiva ljuskällor, reflektorer och opti k samt styras av 
skymningsrelä, rörelsedetektor eller dylikt. Fast installerade armaturer för b elysning av lokaler bör 
förses med närvaro - eller dagsljusstyrning där så är lämpligt.  
Elektriska handdukstorkar och komfortgolvelvärme bör förses med t.ex. time rstyrning eller 
annan reglerutrustning.  
Cirkulationspumpar, utom för tappvarmvatteninstallation , bör vara så utformade att de normalt 
är avstängda när inget behov av flöde finns.  (BFS 2020:4).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  147 (152) 
 9:7 Mätsystem för energianvändning  
Byggnadens energianvändning ska kontinuerligt kunna följas upp genom ett mätsystem. Mätsystemet 
ska kunna avläsas så att by ggnadens energianvändning för önskad tidsperiod kan fastställas. 
(BFS  2016:13).  
Allmänt råd  
Vid uppförande av ny byggnad av flerbostadshus och lokaler bör energi användningen för 
uppvärmning, komfortkyla, tappvarmvatten och byggnadens fastighetsenergi kunna mätas separat .  
För tillbyggnad kan mätning ske genom befintlig byggnads mätsystem.  
I byggnad som huvudsakligen använder elenergi för uppvärmning, kylning och tappvarmvatten 
för både hushållsenergi och verksamhetsenergi, bör det var a möjligt att avläsa separat .  
Avläsning av energimätning bör göras lätt tillgänglig för abonnenten, i eller i anslutning till 
byggnaden . (BFS  2020:4). 
9:71 har upphävts genom (BFS 20 16:13).   
9:8 har upphävts genom (BFS 2017:5).  
9:9 Krav på energihushållning vid ändring av byggnader  
9:91 Allmänt  
Byggnader ska vara utformade så att energianvändningen begränsas genom låga värmeförluster, lågt 
kylbehov, effektiv värme - och kylanvändning  och effektiv el användning. Regler om ändring av 
byggnader  finns också i avsnitt 1:22 . 
Kraven på energihushållning ska tillämpas så att de övriga tekniska egenskapskraven kan 
tillgodoses och så att byggnadens kulturvärden inte skadas och att de arkitektoni ska och estetiska 
värdena kan tas tillvara.  
Vid verifieri ng av kraven i 9:2 ska byggnadens energianvändning fastställas enligt Boverkets 
föreskrifter och allmänna råd (2016: 12) om fastställande av byggnad ens energianvändning vid normalt 
brukande och ett n ormalår, BEN.  (BFS  2016:13). 
Allmänt råd  
För att verifiera  kravet på energihushållning kan, om inte de i avsnitt 9:2 angivna kraven på 
byggnadens primärenergital är uppfyllda, en genomgång behöva göras av vilka åtgärder som kan 
vidtas för att minska byggna dens energianvändning. Har en energideklaration upprättats  i enlighet 
med lagen (2006:985) om energideklarationer kan det där finnas förslag på åtgärder för att 
förbättra byggnadens primärenergital . (BFS  2017:5). 
 
Ändring av byggnader får inte medföra att energieffektiviteten försämras, om det inte finns 
synnerli ga skäl. Dock får energieffektiviteten försämras om byggnaden efter ändring ändå uppfyller 
kraven i avsnitt 9:2 –9:6. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Synnerliga skäl kan vara när det krävs för att tillgod ose andra tekniska egenskapskrav, till exempel 
en god inom husmiljö. (BFS  2011:26).  
9:911  Samordning av åtgärder  
Allmänt råd  
För att tillgodose kravet på energihushållning behöver en samordning ske då flera olika åtgärder 
samtidigt vidtas i en byggnad.  
Efter genomförda åtgärder bör relevanta tekniska system injust eras och driftoptimeras. Till 
exempel bör man vid fönsterbyte normalt justera in värme - eller ventilationssystem. 
(BFS 2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
148 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 9:92 Klimatskärm  
Uppfyller byggnaden efter ändring inte de i avsnitt 9:2 angivna kraven på primärenergital, ska vid 
ändring i k limatskärmen följande U -värden eftersträvas . (BFS  2017:5). 
Tabell  9:92 Värmegenomgångskoefficient som ska eftersträvas för enskilda byggnadsdelar Ui 
[W/m2K] 
 
Ui [W/m2K] 
Utak 0,13 
Uvägg 0,18 
Ugolv 0,15 
Ufönster 1,2 
Uytterdörr  1,2 
(BFS  2011:26).   
Allmänt råd  
Enkla åtgärder för att förbättra byggnadens energieffektivitet kan vara tätning eller komplettering 
av fönster och dörrar och tilläggsisolering av vindsbjälklag.  
Om klimatskärmen täta s, bör uteluftstillförseln säkerställas. Vid tilläggsisolering förändras 
kondensationspunkten i konstruktionen. Regler om hur detta ska beaktas finns i avsnitt 6:92 
respektive 6:95.  
Yttervägg : Skäl för att medge ett högre U -värde kan vara om t.ex.  
– endas t en del av en yttervägg berörs eller  
– det medför att användbarheten av en balkong minskar avsevärt.  
Av tekniska skäl kan det vara olämpligt att tilläggsisolera vissa väggkonstruktioner.  
Vid utvändig tilläggsisolering bör det övervä gas hur detta påverka r byggnadens karaktär, 
detaljer såsom dörr - och fönsteromfattningar, samt relationen mellan fasad och takfot respektive 
sockel. T.ex. kan fönstren behöva flyttas ut för att bibehålla husets karaktär. Vid invändig 
tilläggsisolering behö ver konsekvenserna fö r byggnadens invändiga kulturvärden klarläggas.  
Fönster : Fönstren är ofta av stor betydelse för hur byggnaden upplevs och dess kulturvärden. 
Skäl för avsteg från kravet på högsta U -värde kan vara om fönstren tillverkats speciellt för a tt 
tillgodose byggnad ens estetiska värden eller kulturvärden. Ursprungliga fönster bör endast bytas 
om de kan ersättas av fönster som med avseende på material, proportioner, indelning och 
profilering är väl anpassade till husets karaktär. Fönster kan också  ha så betydande kult urvärden 
att de inte bör bytas om det inte finns synnerliga skäl. Istället bör andra åtgärder vidtas för att öka 
värmemotståndet.  
Ytterdörr : Dörrar är ofta av stor betydelse för hur byggnaden upplevs och dess kulturvärden. 
Skäl för avsteg från kravet på h ögsta U -värde kan vara om dörren har tillverkats för att tillgodose 
byggnadens estetiska värden eller kulturvärden. Ursprungliga dörrar bör endast bytas om de kan 
ersättas av sådana som är väl anpassade till husets karaktär. Dörrar kan också ha så betydand e 
kulturvärden att de inte bör bytas om det inte finns synnerliga skäl. De kan t.ex. vara hantverks -
mässigt utförda eller vara speciellt rita de för en viss byggnad. Istället bör andra åtgärder vidtas för 
att öka värmemotståndet.  
Tak: Om vindsutrymmet inte är avsett att vara uppvärmt kan isoleringen placeras i vinds bjälk -
laget. Vid tilläggsisolering av vind ska risken för fuktskador beaktas. Reg ler om detta finns i 
avsnitt 6. Skäl för avsteg från U -värdeskraven kan vara om inte fuktproblematiken kan hanteras på 
ett betryggande sätt, eller om kravet påtagligt försämrar användbarheten av vindsutrymmet. 
(BFS  2011:26).  
9:93 Ventilationssystem  
Luftbe handlingsinstallationer ska utformas, isoleras och vara så täta att energiförluster begränsas. 
(BFS  2011:26).  
  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och a llmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
Konsoliderad version (fulltext)  149 (152) 
 Allmän t råd  
Vid ändringar som förändrar tryckfördelningen i byggnaden t.ex. vid byte av 
uppvärmningsanordning bör man undersöka möjligheterna att åstadkomma en energieffektiv och 
ventilationseffektiv lösning genom förändring eller intrimning av ventilationssyste met. 
Förslag till energieffektiviseringsåtgärder kan finnas i protokoll från den obligatoriska 
funktionskontrollen av ventilationssystemet. (BFS  2011:26).  
9:94 Värme - och kylinstallationer  
Värmeinstallationen ska väljas, utformas, isoleras, justeras och t rimmas in så att de övriga tekniska 
egenskapskraven kan tillgodoses på ett energieffektivt sätt. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Möjligheterna at t åstadkomma en energieffektivisering genom förändring eller intrimning av 
uppvärmningssystemet bör alltid undersökas. Styr - och reglersystem bör vid behov kompletteras 
så att reglering av värmetillförseln kan ske med hänsyn till bland annat användningssät t och 
eventuella värmetillskott. Vid installation, utbyte eller ändring av uppvärmnings - eller kylsystem 
bör samma nivå beträffande energihushållning som anges i avsnitt 9:5 eftersträvas vad avser 
värme - och kylproduktion samt styr - och reglersystem. (BFS  2011:26).  
 
Byggnadens behov av komfortkyla ska minimeras. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
I stället för att installera kylsystem bör man om möjligt välja andra åtgärder som t.ex. 
solavskärmning och minska de interna värmelasterna genom eleffektiv belysning och utrustning. 
(BFS  2011:26).  
9:95 Effektiv elanvändning  
Installationer som kräver elenergi såsom ventilation, fast installerad belysning, elvärmare, 
cirkulationspumpar och motorer ska utformas så att effektbehovet begränsas och energin används 
effektivt.  
Då ändringar i ventilationssystemet görs ska man eftersträva att ventilationssystemet inte 
överskrider SFP -värden enligt tabell 9:95. Om enbart aggregatet byts ut ska man eftersträva att de i 
tabellen angivna SFPv -värdena inte överskrids. (BFS 2011:26).  
Tabell 9:95  Värden som ska eftersträvas  på SFP (Specifik fläkteleffekt för ett ventilationssystem) 
respektive SFPv (Specifik fläkteleffekt för ett aggregat)  
 SFP, [kW/(m3/s)] SFPv [kW/(m3/s)] 
Från- och tilluft med värmeåtervinning  1,5 1,5 
Från- och tilluft utan värmeåtervinning  1,1 1,1 
Från- och tilluft med värmeåtervinning och kyla  1,6 1,6 
Frånluft med återvinning  0,75 0,75 
Frånluft  0,5 0,5 
(BFS 2020:4).    
Allmänt råd  
För ventilationssystem med varierande luftflöden, mindre luftflöden än 0,2  m3/s eller drifttider 
kortare än 800 timmar per år kan högre SFP -värden vara acceptabla.  
Vid ändring bör möjligheterna att åstadkomma en effektivare elanvändning genom utbyte eller 
komplettering av sådana installationer som använder elene rgi alltid prövas. D et kan avse 
ventilation, fast belysning, el värmare och motorer samt utrustning så som kyl/frys, tvättmaskin och 
torkutrustning. (BFS  2011:26).  
Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR  
Konsoliderad version (fulltext)  
 
 
150 (152) Konsoliderad version (fulltext)  
 9:96 Mätsystem för energianvändning  
Byggnadens energianvändning ska om det inte finns synner liga skäl kontinuerl igt kunna följas upp 
genom ett mätsystem. Mätsystemet ska kunna avläsas så att byggnadens energianvändning för önskad 
tidsperiod kan beräknas. (BFS  2011:26).  
Allmänt råd  
Uppfyller byggnaden inte motsvarande krav som i avsnitt 9:7 bör man vid ändring av ins tallationer 
av betydelse för byggnadens energianvändning eftersträva att deras energianvändning 
kontinuerligt kan följas.  
Hur mätning av byggnadens energianvändning kan göras anges i allmänt råd under avsnitt 9 :7. 
(BFS  2016:13).
 
   
 
 Detta är en konsoliderad version av Boverkets byggregler, BBR.  
Den konsoliderade versionen är en sammanställning av alla  
bestämmelser, från grundförfattningen BFS 2011:6, till den  
senaste ändringsförfattningen BFS 2020:4, BBR 2 9, som 
träder i kraft den 1 september 2020.  
 
Väglednin g om Boverkets byggregler finns i PBL kunskapsbanken,  
Boverkets webbaserade handbok om plan - och bygglagen. Syftet  
med vägledningen är att öka förståelsen för reglerna och  
underlätta tillämpningen.  
 
Adres sen är www.boverket.se/pblkunskapsbanken  
 
Box 534,  371 23 Karlskrona  
Besök: Drottninggatan 18  
Telefon: 0455 -35 30 00  
Webbplats: www.boverket.se