Bokföringslag (1999:1078)   
 
Departement: Justitiedepartementet L1  
 
Utfärdad: 1999 -12-02  
 
Ändring införd: t.o.m. SFS 2020:669  
 
Ikraft: 2000 -01-01 överg.best.  
 
1 kap. Inledande bestämmelser  
 
Lagens innehåll  
 
1 § I denna lag finns bestämmelser om bokföringsskyldighet för  
vissa fysiska och juridiska personer. Lagen innehåller  
bestämmelser om  
 
- kretsen av bokföringsskyldiga (2 kap.),  
 
- räkenskapsår (3 kap.),  
 
- bokföringsskyldighetens innebörd (4 kap.),  
 
- löpande bokföring och verifikationer (5 kap.),  
 
- hur den löpande bokföringen avslutas (6 kap.),  
 
- arkivering av räkenskapsinformation m.m. (7 kap.),  
 
- utvecklandet av god redovisningssed (8 kap.), samt  
 
- överklagande (9 kap.).  
 
Definitioner  
 
2 § I denna lag betyder  
 
1. företag: en fysisk eller juridisk person som är  
bokföringsskyldig enligt denna lag,  
 
2. verksamhet: näringsverksamhet eller annan verksamhet som  
omfattas av bokföringsskyldighet enligt d enna lag,  
 
3. moderföretag: företag som utgör moderföretag enligt  
definitionen i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554),  
 
4. koncern: vad som utgör koncern enligt definitionen i 1  
kap. 4 § årsredovisningslagen,  
 
5. filial: ett sådant avdelningskonto r med självständig  
förvaltning som omfattas av lagen (1992:160) om utländska  
filialer m.m. eller ett kontor som tillhör en europeisk  
ekonomisk intressegruppering med säte utomlands,  
 
6. bokföringspost: varje enskild notering i grundbokföringen  
eller hu vudbokföringen,  
 
7. affärshändelser: alla förändringar i storleken och  
sammansättningen av ett företags förmögenhet som beror på  
företagets ekonomiska relationer med omvärlden, såsom in - och  
utbetalningar, uppkomna fordringar och skulder samt egna  
tillskott till och uttag ur verksamheten av pengar, varor  
eller annat,  
 
8. verifikation: de uppgifter som dokumenterar en  
affärshändelse eller en vidtagen justering i bokföringen,  
 
9. räkenskapsin formation:  
 
a) sådana sammanställningar av uppgifter som avses i  
 
– 4 kap. 3 § (balansräkning),  
 
– 5 kap. 1 § (grundbokföring och huvudbokföring),  
 
– 5 kap. 4 § (sidoordnad bokföring),  
 
– 5 kap. 6 § (verifikation),  
 
– 5 kap. 7 § (handling m.m. som en verif ikation hänvisar  
till), 
 
– 5 kap. 11 § (systemdokumentation och  
behandlingshistorik),  
– 6 kap. 2 § (årsredovisning),  
 
– 6 kap. 4 och 5 §§ (årsbokslut),  
 
– 6 kap. 6 § (förenklat årsbokslut), samt  
 
– 6 kap. 8 § (specifikation av balansräkningspost),  
 
b) avtal och andra handlingar av särskild betydelse för att  
belysa verksamhetens ekonomiska förhållanden, samt  
 
c) sådana uppgifter i övrigt som är av betydelse för att det  
ska gå att följa och förstå de enskilda bokföringsposternas  
behandling i bokföringen,  
 
10. nettoomsättning: intäkter från sålda varor och utförda  
tjänster som ingår i företagets normala verksamhet med avdrag  
för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är  
direkt knute n till omsättningen.  
 
Företag som avses i 2 kap. 2 § första stycket och 3 § ska vid  
tillämpningen av bestämmelser i denna lag som hänför sig till  
nettoomsättning, till nettoomsättningen lägga bidrag, gåvor,  
medlemsavgifter och andra liknande intäkter. L ag (2017:437).  
 
3 § Vad som sägs i denna lag om juridiska personer tillämpas  
inte på dödsbon. I fråga om dödsbon gäller i stället vad som  
sägs om fysiska personer.  
 
Språk  
 
4 § Räkenskapsinformation som företaget självt upprättar enligt  
denna lag skall avfa ttas på svenska, danska, norska eller  
engelska.  
 
Om det finns särskilda skäl, får Skatteverket tillåta att ett  
företag, trots bestämmelserna i första stycket, upprättar  
räkenskapsinformationen på annat språk. Ett företag som har  
fått ett sådant tillstånd skall dock, om en myndighet begär  
det, på egen bekostnad översätta räkenskapsinformationen till  
något av de språk som anges i första stycket.  
 
Tillstånd enligt andra styc ket ges av Finansinspektionen när  
det gäller företag som står under inspektionens tillsyn.  
 
Av 2 kap. 5 §, 7 kap. 7 § och 9 kap. 1 § årsredovisningslagen  
(1995:1554) följer att en årsredovisning, en koncernredovisning  
och en delårsrapport alltid skall avfa ttas på svenska.  
Lag (2006:874).  
 
2 kap. Kretsen av bokföringsskyldiga  
 
När juridiska personer är bokföringsskyldiga  
 
1 § En juridisk person är bokföringsskyldig, om inte annat  
anges i 2 -5 §§. 
 
2 § Följande juridiska personer är bokföringsskyldiga i den  
utsträckning som anges i andra -fjärde styckena:  
 
1. ideella föreningar,  
 
2. registrerade trossamfund och registrerade organisatoriska  
delar av sådana samfund enligt lagen (1998:1593) om  
trossamfund,  
 
3. samfällighetsföreningar enligt 17 § lagen (1973:1150) om  
förvaltning av samfälligheter,  
 
4. viltvårdsområdesföreningar enligt 1 § lagen (2000:592) om  
viltvårdsområden,  
 
5. fiskevårdsområdesföreningar enligt 1 § lagen (1981:533) om  
fiskevårdsområden.  
 
Juridiska personer som anges i första stycket är  
bokföringsskyldiga, om värdet av tillgångarna, beräknat enligt  
4 §, överstiger en och en halv miljon kronor.  
Bokföringsskyldigheten inträder  
 
1. från och med tidpunkten för den juridiska personens  
bildande, om  tillgångarna då överstiger det angivna  
gränsbeloppet, eller  
 
2. från och med det kalenderår vid vars ingång värdet av  
tillgångarna överstiger gränsbeloppet.  
 
Bokföringsskyldigheten enligt andra stycket upphör, om  
tillgångarnas värde vid utgången av de tre  senaste  
räkenskapsåren har varit lägre än det angivna gränsbeloppet.  
 
Om den juridiska personen bedriver näringsverksamhet eller är  
moderföretag i en koncern, är den bokföringsskyldig även om  
förutsättningarna enligt andra stycket inte är uppfyllda.  
Lag (2006:874).  
 
3 § Stiftelser är bokföringsskyldiga om värdet av  
tillgångarna, beräknat enligt 4 §, överstiger en och en halv  
miljon kronor. Bokföringsskyldigheten inträder  
 
1. från och med tidp unkten för stiftelsens bildande, om  
tillgångarna då överstiger det angivna gränsbeloppet, eller  
 
2. från och med det kalenderår vid vars ingång värdet av  
tillgångarna överstiger gränsbeloppet.  
 
Bokföringsskyldigheten enligt första stycket upphör om  
tillgångarnas värde vid utgången av de tre senaste åren har  
varit lägre än det angivna gränsbeloppet.  
 
Följande stiftelser är dock bokföringsskyldiga även om  
förutsättningarna enligt första stycket inte är uppfyllda:  
 
1. stiftelser som bedriver näringsverk samhet,  
 
2. stiftelser som är moderstiftelser,  
 
3. insamlingsstiftelser enligt 11 kap. 1 § stiftelselagen  
(1994:1220),  
 
4. kollektivavtalsstiftelser enligt 11 kap. 3 § samma lag,  
 
5. stiftelser som har bildats av eller tillsammans med staten,  
en kommun eller en region,  
 
6. pensionsstiftelser enligt 9 § lagen (1967:531) om tryggande  
av pensionsutfästelse m.m.,  
 
7. personalstiftelser enligt 27 § samma lag. Lag (2019:905).  
 
4 § När värdet på tillgångarna enligt 2 § andra stycket och 3 §  
första stycket bestäms, skall varje tillgång tas upp till ett  
värde som motsvarar vad tillgången kan anses betinga vid en  
försäljning under normala förhållanden. Fastigheter och  
byggnader som är lös e gendom tas dock upp till taxeringsvärdet,  
om ett sådant värde finns.  
 
5 § Följande juridiska personer är inte bokföringsskyldiga  
enligt denna lag:  
 
1. staten, kommunerna, regionerna, kommunalförbunden och  
regionförbunden,  
 
2. konkursbon, samt  
 
3. stifte lser vars tillgångar enligt stiftelseförordnandet får  
användas endast till förmån för bestämda fysiska personer.  
Lag (2019:905).  
 
När fysiska personer är bokföringsskyldiga  
 
6 § En fysisk person som bedriver näringsverksamhet är  
bokföringsskyldig för denna.  
 
Vid tillämpningen av första stycket skall uthyrning av en sådan  
privatbostadsfastighet som avses i 2 kap. 13 §  
inkomstskattelagen (1999:1229) inte anses som  
näringsverksam het. Ägande eller brukande av en sådan  
näringsfastighet som avses i 2 kap. 14 § nämnda lag skall  
alltid anses som näringsverksamhet. Lag (1999:1304).  
 
När utländska juridiska personer och utomlands bosatta  
fysiska personer är bokföringsskyldiga  
 
7 § En ut ländsk juridisk person som ska bedriva sin  
näringsverksamhet i Sverige genom en filial är  
bokföringsskyldig för verksamheten.  
 
En utomlands bosatt fysisk person som bedriver  
näringsverksamhet i Sverige är bokföringsskyldig för  
verksamheten. Det som säg s i 6 § andra stycket om förfogandet  
över vissa fastigheter gäller även i fråga om sådana  
personer. Lag (2017:437).  
 
8 § Utländska försäkringsgivare och utländska  
tjänstepensionsinstitut som bedriver verksamhet som avser  
skadeförsäkring eller återförsä kring av skadeförsäkring genom  
en sådan generalagent eller generalrepresentation som avses i  
1 kap. 9 eller 12 § lagen (1998:293) om utländska  
försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i  
Sverige, är bokföringsskyldiga för verksamheten under  
förutsättning att verksamheten bedrivs från ett sådant fast  
driftställe som avses i 2 kap. 29 § inkomstskattelagen  
(1999:1229). Lag (2017 :437).  
 
3 kap. Räkenskapsår  
 
Normalt räkenskapsår  
 
1 § Ett räkenskapsår ska omfatta tolv kalendermånader.  
 
Fysiska personer, handelsbolag där en fysisk person ska  
beskattas för hela eller en del av bolagets inkomst och sådana  
samfällighetsförvaltande jurid iska personer som avses i 6 kap.  
6 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229) ska ha  
kalenderåret som räkenskapsår.  
 
Andra företag får tillämpa annat räkenskapsår än kalenderår  
(brutet räkenskapsår). Lag (2010:1514).  
 
Annat tolvmånaders räkenskapsår  
 
2 § Om det med hänsyn till det allmännas ekonomiska intresse  
eller andra omständigheter finns synnerliga skäl, får  
Skatteverket i ett enskilt fall medge att en annan period av  
tolv kalendermånader än som följer av 1 § andra stycket får  
utgöra räkenskapsår. Lag (2010:1514).  
 
Förkortat eller förlängt räkenskapsår  
 
3 § När bokföringsskyldigheten inträder eller räkenskapsåret  
läggs om, får räkenskapsåret omfatta kortare tid än tolv  
månader eller utsträckas att omfatta högst arton månader.  
Räkenskapsåret får också kortas av om bokföringsskyldigheten  
upphör.  
 
Gemensamt räkenskapsår för flera verksamheter  
 
4 § Om ett företag bedriver flera verksamheter, skall det  
tillämpa samma räkenska psår för dessa.  
 
Gemensamt räkenskapsår för koncernföretag  
 
5 § Företag som ingår i samma koncern skall ha gemensamt  
räkenskapsår.  
 
Om det finns synnerliga skäl, kan Skatteverket medge att  
olika räkenskapsår får tillämpas.  
 
Om en fysisk person som bedriver  jordbruksverksamhet också äger  
ett aktiebolag, som också bedriver jordbruksverksamhet, utan  
att han är skyldig att upprätta koncernredovisning, får  
aktiebolaget, trots bestämmelsen i första stycket, ha brutet  
räkenskapsår. Lag (2003:727).  
 
Omläggning av r äkenskapsår  
 
6 § Räkenskapsår får läggas om endast om Skatteverket ger  
tillstånd till det. Tillstånd behövs dock inte  
 
1. för omläggning från brutet räkenskapsår till kalenderår,  
 
2. för omläggning till gemensamt räkenskapsår i fall som avses  
i 4 § och 5 § första stycket. Lag (2003:727).  
 
Föreläggande om rättelse  
 
7 § Om ett företag tillämpar brutet räkenskapsår i strid med  
1 § andra stycket, får Skatteverket förelägga företaget att  
lägga om räkenskapsåret till kalenderår. Ett sådant  
föreläggande får förenas med vite. Lag (2003:727).  
 
Räkenskapsår i finansiella företag  
 
8 § I 1 kap. 7 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i  
kreditinstitut och värdepappersbolag och i 1 kap. 6 § lagen  
(1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag finns  
bestämmelser om räkenskapsår i vissa företag.  
 
4 kap. Bokföringsskyldighetens innebörd  
 
Allmänt om vad bokföringsskyldigheten innebär  
 
1 § Ett företag skall  
 
1. löpande bokföra alla affärshändelser e nligt bestämmelserna i  
5 kap. 1 -5 §§, 
 
2. se till att det finns verifikationer enligt 5 kap. 6 -9 §§ 
för alla bokföringsposter samt systemdokumentation och  
behandlingshistorik enligt 5 kap. 11 §,  
 
3. bevara all räkenskapsinformation och sådan utrustning och  
sådana system som behövs för att presentera  
räkenskapsinformationen i den form som anges i 7 kap. 1 § 1  
eller 2,  
 
4. upprätta en balansräkning enligt 3 §, och  
 
5. avsluta den löpande bokföringen enligt bestämmelserna i 6  
kap. Lag (2006:874).  
 
God redovisningssed  
 
2 § Bokföringsskyldigheten skall fullgöras på ett sätt som  
överensstämmer med god redovisningssed.  
 
Upprättande av balansräkning när bokföringsskyldigheten  
inträder eller när grunden för denna ändras  
 
3 § När bokföringsskyldighet inträder eller när grunden för  
sådan skyldighet ändras, ska företaget utan dröjsmål upprätta  
en öppningsbalansräkning.  
 
Vid upprättandet av öppningsbalansräkningen gäller 6 kap. 4 §  
andra stycket eller, om företaget är ett sådant företag som  
avses i 6 kap. 3 § andra stycket andra meningen, 6 kap. 6 § i  
tillämpliga delar. Lag (2010:1514).  
 
Bokföring för flera verksamheter  
 
4 § Om ett företag bedriver flera verksamheter, skall det ha en  
bokföring som omfattar samtliga verksamheter.  
 
Trots bestämmelsen i första stycket får ett företag som  
bedriver flera verksamheter ha en bokföring för varje enskild  
verksamhet, om det finns särskilda skäl och det är förenligt  
med god redovisningssed. Före tag som avses i 6 kap. 1 § skall i  
så fall löpande arkivera uppgifter om ställning och resultat i  
de olika verksamheterna på en gemensam plats. Om företaget  
bedriver verksamhet på egen hand, skall arkiveringen ske i  
anslutning till bokföringen för en sådan  verksamhet.  
 
Gemensam bokföring för flera bokföringsskyldiga  
 
5 § Ett företag får ha gemensam bokföring med någon annan  
bokföringsskyldig endast för gemensamt bedriven verksamhet och  
endast om det är förenligt med god redovisningssed.  
 
Trots bestämmelsen i första stycket får församlingar i Svenska  
kyrkan som ingår i en kyrklig samfällighet enligt 3 § andra  
stycket lagen (1998:1591) om Svenska kyrkan ha en gemensam  
bokföring som omfattar församlingarnas och samfällighetens  
verksamheter. Vidare får prästlöne tillgångar enligt 10 § lagen  
(1998:1592) om införande av lagen (1998:1591) om Svenska kyrkan  
ha gemensam bokföring, om de förvaltas tillsammans.  
 
Redovisningsvaluta  
 
6 § Affärshändelserna ska kunna presenteras i en och samma  
redovisningsvaluta. Redovisningsvalutan ska vara svenska  
kronor. I aktiebolag, ekonomiska föreningar, sparbanker,  
försäkringsföretag och tjänstepensionsföretag får dock  
redovisningsvalutan i st ället vara euro.  
 
Byte av redovisningsvaluta får ske endast vid ingången av ett  
nytt räkenskapsår. Bestämmelser om omräkning i samband med  
byte av redovisningsvaluta finns i årsredovisningslagen  
(1995:1554).  
 
Om företaget har bytt redovisningsvaluta, få r ett nytt byte  
göras endast om Skatteverket tillåter det. Tillstånd får  
vägras endast om det finns anledning att anta att bytet har  
ett otillbörligt syfte.  
 
Trots första -tredje styckena får ett avdelningskontor som är  
beläget utomlands och som har sjä lvständig förvaltning ha sin  
redovisning i en valuta som i det andra landet godtas som  
redovisningsvaluta. Lag (2020:669).  
 
Utländska företags verksamhet i Sverige  
 
7 § Bokföringsskyldighetens innebörd är densamma för en  
filial som för ett svenskt företag av motsvarande slag.  
 
Filialen ska ha en egen bokföring som är skild från det  
utländska företagets bokföring i övrigt. Lag (2017:437).  
 
8 § Bestämmelserna i 7 § ska tillämpas även på  
försäkringsverksamhet som omfattas a v 2 kap. 8 §.  
 
Ett skadeförsäkringsföretag som bedriver sin verksamhet genom  
generalrepresentation ska anses utgöra en självständig filial  
i förhållande till ett annat skadeförsäkringsföretag som  
bedriver verksamhet genom samma generalrepresentation.  
Lag (2017:437).  
 
9 § Näringsverksamhet som bedrivs i Sverige av en utomlands  
bosatt fysisk person ska ha en egen bokföring som är skild  
från den fysiska personens bokföring i övrigt. Lag (2017:437).  
 
5 kap. Löpande bokföring och verifikationer  
 
Grundbokför ing och huvudbokföring  
 
1 § Affärshändelserna skall bokföras så att de kan presenteras  
i registreringsordning (grundbokföring) och i systematisk  
ordning (huvudbokföring). Detta skall ske på ett sådant sätt  
att det är möjligt att kontrollera fullständighete n i 
bokföringsposterna och överblicka verksamhetens förlopp,  
ställning och resultat.  
 
En affärshändelse som avser mottagandet av en gåva behöver inte  
bokföras, under förutsättning att  
 
1. gåvans marknadsvärde är svårbestämbart men kan antas vara  
lågt, och  
 
2. det är förenligt med god redovisningssed. Lag (2006:874).  
 
Tidpunkten för bokföring  
 
2 § Kontanta in - och utbetalningar ska bokföras senast  
påföljande arbetsdag. Andra affärshändels er ska bokföras så  
snart det kan ske.  
 
Affärshändelserna får bokföras senare än som anges i första  
stycket, om det finns skäl för det och det är förenligt med god  
redovisningssed.  
 
Ett företag vars årliga nettoomsättning normalt uppgår till  
högst tre miljo ner kronor får dröja med att bokföra  
affärshändelserna tills betalning sker. Vid räkenskapsårets  
utgång ska dock samtliga då obetalda fordringar och skulder  
bokföras.  
 
Tredje stycket gäller inte företag som omfattas av lagen  
(1995:1559) om årsredovisning i  kreditinstitut och  
värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om årsredovisning i  
försäkringsföretag. Inte heller gäller tredje stycket  
finansiella holdingföretag som ska upprätta koncernredovisning  
enligt någon av de nämnda lagarna. Lag (2010:1514).  
 
Bokslutstransaktioner  
 
3 § I samband med att den löpande bokföringen avslutas skall  
sådana poster som är nödvändiga för att bestämma  
räkenskapsårets intäkter och kostnader och den finansiella  
ställningen  på balansdagen bokföras.  
 
Sidoordnad bokföring  
 
4 § Vid bokföringen skall konton över tillgångar, avsättningar,  
skulder och eget kapital specificeras i en sidoordnad bokföring  
i den utsträckning det behövs för att ge en tillfredsställande  
kontroll och öve rblick. Lag (2006:874).  
 
Rättelse av bokföringspost  
 
5 § Om en bokföringspost rättas, skall det anges när rättelsen  
har skett och vem som har gjort den. Sker rättelsen genom en  
särskild rättelsepost, skall det samtidigt säkerställas att det  
vid en granskni ng av den rättade bokföringsposten utan  
svårighet går att få kännedom om rättelsen.  
 
Verifikationer  
 
6 § För varje affärshändelse ska det finnas en verifikation. Om  
företaget har tagit emot en uppgift om affärshändelsen i den  
form som anges i 7 kap. 1 § fö rsta stycket, ska denna uppgift,  
i förekommande fall kompletterad med uppgifter enligt 7 och  
8 §§, användas som verifikation.  
 
Om det behövs med hänsyn till arten av den mottagna  
verifikationen, får bokföringen grundas på en särskilt  
upprättad hänvisningsverifikation.  
 
Flera likartade affärshändelser får dokumenteras genom en  
gemensam verifikation. Vid försäljning av varor och tjänster  
mot kontant betalning får även inbetalningarna  under en dags  
försäljning dokumenteras genom en gemensam verifikation. Den  
gemensamma verifikationen får då utgöras av uppgifter från en  
kassaapparat, kassarapport eller annan uppgift som anger summan  
av mottagna betalningar. Lag (2010:1514).  
 
7 § Verifik ationen skall innefatta uppgift om när den har  
sammanställts, när affärshändelsen har inträffat, vad denna  
avser, vilket belopp den gäller och vilken motpart den berör. I  
förekommande fall skall verifikationen även innefatta  
upplysning om handlingar eller andra uppgifter som har legat  
till grund för affärshändelsen samt var dessa finns  
tillgängliga.  
 
I verifikationen skall det ingå ett verifikationsnummer eller  
annat identifieringstecken samt sådana övriga uppgifter som är  
nödvändiga för att sambandet mella n verifikationen och den  
bokförda affärshändelsen utan svårighet skall kunna  
fastställas.  
 
8 § Uppgifter enligt 7 § första stycket får utelämnas, om det  
är förenat med svårigheter att låta uppgiften ingå i  
verifikationen och ett utelämnande är förenligt med god  
redovisningssed.  
 
9 § Om en verifikation rättas, skall det anges när rättelsen  
har skett och vem som har gjort den.  
 
Andra bokföringsposter än såda na som avser affärshändelser  
 
10 § Vad som föreskrivs i 1 -9 §§ gäller även andra  
bokföringsposter än sådana som avser affärshändelser.  
 
Systemdokumentation och behandlingshistorik  
 
11 § Företaget skall upprätta sådana beskrivningar över  
bokföringssystemets  organisation och uppbyggnad som behövs för  
att ge överblick över systemet (systemdokumentation). Företaget  
skall också upprätta sådana beskrivningar över genomförda  
bearbetningar inom systemet som gör det möjligt att utan  
svårighet följa och förstå de ens kilda bokföringsposternas  
behandling (behandlingshistorik).  
 
Om företaget har flera separata bokföringar, skall det av  
systemdokumentationen för varje bokföring framgå var uppgifter  
ur övriga bokföringar kan erhållas.  
 
Kassaregister  
 
12 § I skatteförfarandelagen (2011:1244) finns bestämmelser  
om användning av kassaregister i vissa fall. Lag (2011:1399).  
 
6 kap. Hur den löpande bokföringen avslutas  
 
När den löpande bokföringen ska avslutas med en  
årsredovisning  
 
1 § Företag som tillhör  någon eller några av följande  
kategorier ska för varje räkenskapsår avsluta bokföringen med  
en årsredovisning och offentliggöra den enligt 2 §:  
 
1. aktiebolag,  
 
2. ekonomiska föreningar,  
 
3. handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är  
delägare,  
 
3 a. grupperingar enligt Europaparlamentets och rådets  
förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en  
europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS),  
 
3 b. konsortier enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av  
den 25 juni 2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett  
konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur  
(Eric -konsortium),  
 
3 c. europeiska politiska partier och europeiska politiska  
stiftelser enligt Europaparlamentets och rådets förordning  
(EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar  
för och finansiering av europeiska politiska partier och  
europeiska politiska stiftelser,  
 
4. företag som omfattas av lagen (1995:155 9) om  
årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller  
lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag,  
 
5. stiftelser som är bokföringsskyldiga enligt denna lag,  
dock inte stiftelser som får använda sina tillgångar  
uteslutande till  förmån för medlemmar av en viss eller vissa  
släkter och som är bokföringsskyldiga endast på grund av  
2 kap. 3 § första stycket,  
 
6. företag som uppfyller mer än ett av följande villkor:  
 
a) medelantalet anställda i företaget har under vart och ett  
av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 50,  
 
b) företagets redovisade balansomslutning har för vart och  
ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 40  
miljoner kronor,  
 
c) företagets redovisade nettoomsättning har för vart och ett  
av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 80  
miljoner kronor,  
 
7. företag som är moderföretag i en koncern vilken uppfyller  
mer än ett av följande villkor:  
 
a) medelantalet anställda i koncernen har under vart och ett  
av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 50,  
 
b) koncernföretagens redovisade balansomslutning har för vart  
och ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än  
40 miljoner  kronor,  
 
c) koncernföretagens redovisade nettoomsättning har för vart  
och ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än  
80 miljoner kronor,  
 
8. företag som har licens enligt spellagen (2018:1138), dock  
inte sådana företag med licens enligt 6  kap. spellagen vars  
balansomslutning för vart och ett av de två senaste  
räkenskapsåren inte uppgått till 5 miljoner kronor.  
 
Vid tillämpningen av första stycket 7 b och c ska fordringar  
och skulder mellan koncernföretag, liksom internvinster,  
eliminer as. Detsamma gäller för intäkter och kostnader som  
hänför sig till transaktioner mellan koncernföretag, liksom  
förändring av internvinst. Lag (2018:1142).  
 
Årsredovisningens innehåll m.m.  
 
2 § En årsredovisning skall upprättas och offentliggöras enligt  
bestämmelserna i årsredovisningslagen (1995:1554) eller, i  
förekommande fall, lagen (1995:1559) om årsredovisning i  
kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om  
årsredovisning i försäkringsföretag.  
 
När den löpande bokföringen får avslutas med ett årsbokslut i  
stället för en årsredovisning  
 
3 § Andra företag än sådana som avses i 1 § ska, om de inte  
upprättar årsredovisning, för varje räkenskapsår avsluta den  
löpande bokföringen med ett årsbokslut.  
 
Årsbokslutet ska upprättas enligt 4 och 5 §§. Företag i vilket  
den årliga nettoomsättningen normalt uppgår till högst tre  
miljoner kronor och som inte är skyldigt att upprätta  
årsredovisning enligt 1 § får upprätta årsbokslutet i förenklad  
form enligt 6 §. Lag (2010:1514).  
 
3 a § Skyldigheten enligt 1 § att upprätta en  
årsredovisning gäller inte för en filial, om det utländska  
företaget lyder under lagstiftningen i en stat inom  
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och  
 
1. har en rättslig form som är jäm förbar med aktiebolaget,  
 
2. är ett kreditinstitut eller värdepappersbolag av  
motsvarande slag som de företag som omfattas av lagen  
(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och  
värdepappersbolag,  
 
3. är ett försäkringsföretag av motsvarande slag s om de  
företag som omfattas av lagen (1995:1560) om årsredovisning i  
försäkringsföretag, eller  
 
4. är ett europakooperativ.  
 
Om filialen till följd av första stycket inte upprättar någon  
årsredovisning, ska den i stället upprätta ett årsbokslut.  
För årsbokslutet tillämpas  
 
1. i en filial till ett företag som avses i första stycket 1  
eller 4 och som inte är ett sådant företag som avses i samma  
stycke 2 eller 3, bestämmelserna i 4, 5, 7 o ch 8 §§,  
 
2. i en filial till ett företag som avses i första stycket 2,  
bestämmelserna i 2 kap. 2 § och 3 –5 kap. lagen om  
årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, med  
undantag för hänvisningen till 3 kap. 5 §  
årsredovisningslagen (1995:1 554), och  
 
3. i en filial till ett företag som avses i första stycket 3,  
bestämmelserna i 2 kap. 2 § och 3 –5 kap. lagen om  
årsredovisning i försäkringsföretag, med undantag för  
hänvisningen till 3 kap. 5 § årsredovisningslagen.  
Lag (2018:172).  
 
3 b § Bestämmelserna i 3 a § ska tillämpas även på  
försäkringsverksamhet som omfattas av 2 kap. 8 §.  
 
Ett skadeförsäkringsföretag som bedriver sin verksamhet genom  
generalrepresentation ska anses utgöra en självständig filial  
i förhållande till ett annat skadeförsäkringsföretag som  
bedriver verksamhet genom samma generalrepresentation.  
 
När bestämmelserna om årsbokslut i 3 a § andra stycket 3  
tillämpas, gäller int e de föreskrivna begränsningarna i  
första stycket i den paragrafen till företag som lyder under  
lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska  
samarbetsområdet och till vissa slag av försäkringsföretag.  
Lag (2017:437).  
 
Årsbokslut  
 
4 § Ett årsboksl ut ska bestå av en resultaträkning och en  
balansräkning. Årsbokslutet ska upprättas i vanlig läsbar  
form eller i elektronisk form. Beloppen i årsbokslutet ska  
anges i svenska kronor.  
 
När årsbokslutet upprättas, ska följande bestämmelser i  
årsredovisni ngslagen (1995:1554) tillämpas:  
 
1 kap. 3 § om vad som avses med andelar och nettoomsättning  
samt om de tillägg som ska göras till nettoomsättningen,  
 
1 kap. 4–6 §§ om koncern, intresseföretag m.m.,  
 
2 kap. 2 § om överskådlighet och god redovisningssed,  
 
2 kap. 3 a § om väsentlighet,  
 
2 kap. 4 § om andra grundläggande redovisningsprinciper,  
 
2 kap. 7 § om undertecknande,  
 
3 kap. 1 och 2 §§ om balans - och resultaträkningarnas  
innehåll,  
 
3 kap. 3 och 4 §§ om uppställningsformer,  
 
3 kap. 9 § om redovisning av avsättningar,  
 
3 kap. 11 § första stycket om resultaträkning i förkortad  
form,  
 
4 kap. 1 och 2 §§ om vad som är anläggningstillgångar och  
omsättningstillgångar,  
 
4 kap. 3 § första st ycket om anskaffningsvärdet för  
anläggningstillgångar,  
 
4 kap. 4 § om avskrivning av anläggningstillgångar,  
 
4 kap. 5 § om nedskrivning av anläggningstillgångar,  
 
4 kap. 9 § om värdering av omsättningstillgångar,  
 
4 kap. 10 § om värdering av pågående arb eten, 
 
4 kap. 11 § om varulagrets anskaffningsvärde,  
 
4 kap. 12 § om redovisning till bestämd mängd och fast värde,  
 
4 kap. 13 § om omräkning av fordringar och skulder i utländsk  
valuta, och  
 
4 kap. 15 a § om värdering av avsättningar. Lag (2015:821).  
 
5 § I årsbokslutet ska företaget lämna de ytterligare  
upplysningar som anges i andra och tredje styckena.  
 
Upplysningar ska lämnas om:  
 
1. vilka principer för värdering av tillgångar, avsättning ar  
och skulder som har tillämpats,  
 
2. hur värdet av varje post som tas upp som  
anläggningstillgång i balansräkningen har beräknats,  
 
3. hur stor del av de totala skulderna som ska betalas senare  
än ett år efter balansdagen,  
 
4. ställda säkerheter, me d angivande av säkerheternas  
omfattning, art och form, och  
 
5. summan av garantiåtaganden, ekonomiska åtaganden och  
eventuella förpliktelser som inte tas upp i balansräkningen  
(eventualförpliktelser).  
 
Om företaget har ändrat redovisningsprinciper, ska en  
upplysning lämnas om detta. Skälen för ändringen ska anges.  
Lag (2015:821).  
 
Förenklat årsbokslut  
 
6 § Ett förenklat årsbokslut ska bestå av en resultaträkning  
och en balansräkning. Det ska upprättas e nligt god  
redovisningssed och i vanlig läsbar form eller i elektronisk  
form.  
 
I fråga om undertecknande av årsbokslutet gäller 2 kap. 7 §  
årsredovisningslagen (1995:1554) i tillämpliga delar.  
Lag (2010:1514).  
 
Tidpunkten för färdigställande av årsbokslutet  
 
7 § Årsbokslutet skall färdigställas så snart det kan ske,  
dock senast sex månader eller, i stiftelser, fyra månader efter  
räkenskapsårets utgång. Lag (2010:1514).  
 
Specifikation till årsredovisning eller årsbokslut  
 
8 § För varje sammandragen post i den  balansräkning som skall  
ingå i årsredovisningen eller årsbokslutet skall, om inte  
postens sammansättning klart framgår av bokföringen i övrigt,  
de belopp som ingår i posten specificeras i en särskild  
förteckning, som inte behöver offentliggöras. Lag (2010 :1514).  
 
9 § Har upphävts genom lag (2010:1514).  
 
10 § Ny beteckning 6 § genom lag (2010:1514).  
 
11 § Ny beteckning 7 § genom lag (2010:1514).  
 
12 § Ny beteckning 8 § genom lag (2010:1514).  
 
7 kap. Arkivering av räkenskapsinformation m.m.  
 
Former för bevarande  
 
1 § Räkenskapsinformation skall bevaras i  
 
1. vanlig läsbar form (dokument),  
 
2. mikroskrift som kan läsas med förstoringshjälpmedel, eller  
 
3. annan form som kan läsas, avlyssnas eller  på annat sätt  
uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel (maskinläsbart medium)  
och som genom omedelbar utskrift kan tas fram i sådan form som  
avses i 1 eller 2.  
 
Dokument, mikroskrift och maskinläsbart medium med  
räkenskapsinformation som företaget har tag it emot från någon  
annan skall bevaras i det skick materialet hade när det kom  
till företaget. Dokument, mikroskrift och maskinläsbart medium  
med räkenskapsinformation som företaget självt har upprättat  
skall bevaras i det skick materialet fick när  
räkenskapsinformationen sammanställdes.  
 
Tid och plats för förvaring  
 
2 § Dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier som används  
för att bevara räkenskapsinformation ska vara varaktiga och  
lätt åtkomliga. D e ska bevaras fram till och med det sjunde  
året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret  
avslutades. De ska förvaras i Sverige, i ordnat skick och på  
betryggande och överskådligt sätt.  
 
Maskinutrustning och system som behövs för att presentera  
räkenskapsinformationen i den form som anges i 1 § första  
stycket 1 eller 2 ska hållas tillgängliga i Sverige under hela  
den tid som anges i första stycket. Lag (2010:1514).  
 
Tillfällig förvaring av verifikation utomlands  
 
3 § Om det finns särskilda skäl och  är förenligt med god  
redovisningssed, får ett dokument som innefattar en  
verifikation, trots bestämmelserna i 2 §, tillfälligt förvaras  
utomlands.  
 
Utomlands placerad utrustning m.m.  
 
3 a § Trots bestämmelserna i 2 § får ett företag förvara  
maskinläsbara  medier och hålla maskinutrustning och system  
tillgängliga i ett annat land inom Europeiska unionen om  
 
1. platsen för förvaring och varje ändring av denna plats  
anmäls till Skatteverket eller, när det gäller företag som  
står under Finansinspektionens tillsyn, till  
Finansinspektionen,  
 
2. företaget på begäran av Skatteverket eller Tullverket  
medger omedelbar elektronisk åtkomst till  
räkenskapsinformationen för kontrolländamål under  
arkiveringstiden, och  
 
3. företaget genom omedelbar utskrift kan ta fram  
räkenskapsinformationen i Sverige i sådan form som avses i  
1 § 1 eller 2.  
 
Första stycket gäller också förvaring i ett land utanför  
Europeiska unionen med vi lket det finns rättsliga instrument  
om ömsesidigt bistånd med en räckvidd som är likartad med de  
som föreskrivs i  
 
– rådets direktiv 2010/24/EU av den 16 mars 2010 om  
ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser  
skatter, avgifter och andra  åtgärder, i den ursprungliga  
lydelsen,  
 
– rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om  
administrativt samarbete i fråga om beskattning och om  
upphävande av direktiv 77/799/EEG, i lydelsen enligt rådets  
direktiv 2014/107/EU, och  
 
– rådets förordning (EU) nr 904/2010 av den 7 oktober 2010 om  
administrativt samarbete och kampen mot  
mervärdesskattebedrägeri, i lydelsen enligt rådets förordning  
(EU) nr 517/2013. Lag (2015:821).  
 
4 § Om det finns särskilda skäl, får Skatteverket till åta att  
ett företag förvarar maskinläsbara medier utomlands även om  
förutsättningarna enligt 3 a § inte föreligger. I sådana fall  
får maskinutrustning och system som avses i 2 § andra stycket  
hållas tillgängliga i samma land. Tillståndet får förenas med  
villkor och begränsas till viss tid.  
 
Tillstånd enligt första stycket ges av Finansinspektionen när  
det gäller företag som står under inspektionens tillsyn.  
Lag (2003:1135).  
 
Förvaring av dokument m.m. som hör till en verksamhet  
utomlands  
 
5 § Bestämmelsern a i 2 § om förvaring i Sverige gäller inte  
dokument, mikroskrift, maskinläsbara medier, utrustning och  
system som avser verksamhet som företaget bedriver genom ett  
avdelningskontor som är beläget utomlands och som har  
självständig förvaltning, om föret aget är bokföringsskyldigt  
i det andra landet. Lag (2017:437).  
 
Överföring av räkenskapsinformation  
 
6 § Ett företag får förstöra sådant material för bevarande av  
räkenskapsinformation som avses i 1 §, om  
räkenskapsinformationen på ett betryggande sätt överförs till  
något annat sådant material. Om materialet är sådant som avses  
i 1 § andra stycket, får det dock förstöras först från och med  
det fjärde året efter utgången av det kalenderår då  
räkenskapsåret a vslutades. Lag (2010:1514).  
 
När räkenskapsinformation får förstöras  
 
7 § Om det finns särskilda skäl, får Skatteverket för visst  
fall tillåta att dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier  
som används för att bevara räkenskapsinformation förstörs före  
utgången av den tid som anges i 2 §.  
 
Tillstånd enligt första stycket ges av Finansinspektionen när  
det gäller företag som står under inspektionens tillsyn.  
 
Även om ett tillstånd enligt första stycket har meddelats, får  
dokument, mikroskrift och maskinlä sbara medier som används för  
att bevara information som omfattas av lagen (2005:590) om  
insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. inte förstöras  
förrän tidigast fem år efter utgången av det kalenderår då  
räkenskapsåret avslutades. Förstöring får dock ske  om 
informationen bevaras på annat sätt. Lag (2005:591).  
 
8 kap. Utvecklandet av god redovisningssed samt bemyndiganden  
 
1 § Bokföringsnämnden ansvarar för utvecklandet av god  
redovisningssed. Finansinspektionen ansvarar för utvecklandet  
av god redovisningssed i sådana företag som omfattas av lagen  
(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och  
värdepappersbolag och lagen (1995:1560) om årsredovisning i  
försäkringsföretag i den utsträckning det är påkallat av dessa  
företags särart.  
 
Av 1 kap. 5 § lagen om årsredovisning i kreditinstitut och  
värdepappersbolag, 1 kap. 4 § lagen om årsredovisning i  
försäkringsföretag och 23 kap. 15 § 3 lagen (2007:528) om  
värdepappersmarknaden f öljer att regeringen eller den myndighet  
som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om  
redovisning för finansiella företag. Lag (2007:551).  
 
2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen  
bestämmer får meddela föreskrifter om bokföringsskyldighe tens  
fullgörande enligt 4 kap. 7 § och om utformning av och  
innehåll i den redovisning som enligt 6 kap. 3 a § ska lämnas  
för verksamhet i en filial till  
 
1. ett utländskt kreditinstitut eller värdepappersbolag av  
motsvarande slag som de företag som om fattas av lagen  
(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och  
värdepappersbolag, och  
 
2. ett utländskt försäkringsföretag av motsvarande slag som  
de företag som omfattas av lagen (1995:1560) om  
årsredovisning i försäkringsföretag.  
 
Rätten att meddela föreskrifter gäller även sådan verksamhet  
som avses i 4 kap. 8 § och 6 kap. 3 b §. Lag (2018:172).  
 
9 kap. Överklagande  
 
1 § En myndighets beslut enligt denna lag får överklagas hos  
allmän förvaltningsdomstol.  
 
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.  
 
Övergångsbestämmelser  
 
1999:1078  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den  
31 december 1999. I fråga om juridiska personer som avses i 2 
kap. 2 § första stycket skall dock lagen tillämpas först från  
och med det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31  
december 2000. Detsamma gäller fysiska personer som vid  
utgången av år 1999 inte var bokföringsskyldiga enligt  
bokföringslagen (1976:12 5) och som skulle vara  
bokföringsskyldiga enligt den nya lagen endast därför att de  
äger eller brukar en näringsfastighet.  
 
2. Bokföringslagen (1976:125) skall upphöra att gälla vid  
utgången av år 1999. Lagen skall dock fortfarande tillämpas för  
räkenskaps år som har inletts före nämnda tidpunkt. I fråga om  
juridiska personer som avses i 2 kap. 2 § första stycket, med  
undantag av Svenska kyrkan och dess organisatoriska delar,  
skall lagen även tillämpas för räkenskapsår som inleds före  
utgången av år 2000. Lagen skall vidare tillämpas på  
understödsföreningar som med stöd av punkten 3 i  
övergångsbestämmelserna till lagen (1999:1114) om ändring i  
lagen (1995:1560) om årsredovisnin g i försäkringsföretag  
alltjämt tillämpar 29 och 30 §§ lagen (1972:262) om  
understödsföreningar.  
 
Bestämmelsen i 16 § andra stycket bokföringslagen får tillämpas  
även för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31  
december 1999.  
 
3. Jordbruksbokförin gslagen (1979:141) skall upphöra att gälla  
vid utgången av år 2000. Lagen skall dock fortfarande tillämpas  
för räkenskapsår som har inletts före nämnda tidpunkt.  
 
4. Om det i en lag eller i en annan författning hänvisas till  
någon föreskrift i bokföringsla gen (1976:125) eller  
jordbruksbokföringslagen (1979:141) som har ersatts av en  
föreskrift i denna lag, tillämpas i stället den nya  
föreskriften.  
 
1999:1304  
 
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001 och tillämpas på  
räkenskapsår som avslutas efter utgång en av år 2000.  
 
2000:31  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den  
31 december 2000.  
 
2. Försäkringsbolag som avses i punkt 2 eller 5 i  
övergångsbestämmelserna till lagen (1999:600) om ändring i  
försäkringsrörelselagen (1982:713) får, trots bestämmelsen i 4  
kap. 6 § första stycket tredje meningen, inte ha euro som  
redovisningsvaluta.  
 
2003: 1135 
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004.  
 
2. Villkor och begränsningar som följer av ett tillstånd som  
har lämnats enligt 7 kap. 4 § i sin äldre lydelse behöver inte  
längre tillämpas om de maskinläsbara medier som tillståndet  
avser får förvara s med stöd av 7 kap. 3 a §.  
 
2006:874  
 
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2007 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den  
31 december 2006.  
 
2007:134  
 
Denna lag träder i kraft den 1 maj 2007 och tillämpas första  
gången för räkenskapsår som inleds närmast efter den 30 april  
2007.  
 
2009:249  
 
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2010 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter  
den 31 december 2009.  
 
2010:849  
 
Denna lag träder i kraft d en 1 november 2010 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter  
den 31 oktober 2010.  
 
2010:1514  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011.  
 
2. Bestämmelserna i 1 kap. 2 § och 6 kap. 3 –5 §§ i sin nya  
lydelse tillämpas förs ta gången för årsbokslut som avser  
räkenskapsår som avslutas närmast efter den 31 december 2010.  
 
2015:821  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2016.  
 
2. Lagen tillämpas första gången för det räkenskapsår som  
inleds närmast efter den 31 december 20 15. 
 
2020:669  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2021.  
 
2. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om  
medlemsbanker som är registrerade i bankregistret den  
31 december 2020 avseende det räkenskapsår som avslutas  
närmast efter detta datum.