Årsredovisningslag (1995:1554)  
 
Departement: Justitiedepartementet L1  
 
Utfärdad: 1995 -12-14  
 
Ändring införd: t.o.m. SFS 2021:1216  
 
Ikraft: 1996 -01-01 överg.best.  
 
1 kap. Inledande bestämmelser  
 
Lagens tillämpningsområde  
 
1 § Denna lag innehåller bestämmelser om upprättande och  
offentliggörande av årsredovisning, koncernredovisning och  
delårsrapport.  
 
Lagen är, om inte annat föreskrivs i 2 §, tillämplig på sådana  
företag som avses i 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078).  
Lag (1999:1112).  
 
2 § Lagen är inte tillämplig på företag som avses i 1 kap. 1 §  
första stycket lagen (1995:1559) om årsredovisning i  
kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § första  
stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i  
försäkringsföretag, om inte annat är särskilt föreskrivet i  
dessa lagar.  
 
Företag som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen om  
årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1  
kap. 1 § andra stycket lagen om årsredovisning i  
försäkringsföretag är skyldiga att upprätta koncernredovisning  
enligt de lagarna är inte sk yldiga att upprätta  
koncernredovisning enligt denna lag. Lag (1999:1112).  
 
Allmänna definitioner  
 
3 § I denna lag betyder  
 
1. företag: en fysisk eller juridisk person som direkt eller  
indirekt omfattas av en årsredovisning, en koncernredovisning  
eller en d elårsrapport,  
 
2. andelar: aktier och andra andelar i juridiska personer,  
 
3. nettoomsättning: intäkter från sålda varor och utförda  
tjänster som ingår i företagets normala verksamhet med avdrag  
för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är  
direkt knuten till omsättningen,  
 
4. större företag:  
 
– företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till  
handel på en reglerad ma rknad eller en motsvarande marknad  
utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller  
 
– företag som uppfyller mer än ett av följande villkor:  
 
a) medelantalet anställda i företaget har under vart och ett  
av de två senaste räkenskapsåren uppgått till me r än 50,  
 
b) företagets redovisade balansomslutning har för vart och  
ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 40  
miljoner kronor,  
 
c) företagets redovisade nettoomsättning har för vart och ett  
av de två senaste räkenskapsåren uppgått till m er än 80  
miljoner kronor,  
 
5. mindre företag: företag som inte är större företag,  
 
6. större koncerner:  
 
– koncerner där moderföretagets eller något av  
dotterföretagens överlåtbara värdepapper är upptagna till  
handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad  
utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,  
 
– koncerner där något av dotterföretagen är ett sådant  
företag som avses i 1 kap. 1 § lage n (1995:1559) om  
årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1  
kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i  
försäkringsföretag, eller  
 
–  koncerner som uppfyller mer än ett av följande villkor:  
 
a) medelantalet anställda i koncernen har u nder vart och ett  
av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 50,  
 
b) koncernföretagens redovisade balansomslutning har för vart  
och ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än  
40 miljoner kronor,  
 
c) koncernföretagens redovisade nett oomsättning har för vart  
och ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än  
80 miljoner kronor,  
 
7. mindre koncerner: koncerner som inte är större  
koncerner.  
 
Vid tillämpningen av första stycket 6 b och c ska  
andelar i dotterföretag, fordringar och skulder mellan  
koncernföretag, liksom internvinster, elimineras. Detsamma  
gäller för intäkter och kostnader som hänför sig till  
transaktioner mellan koncernföretag, liksom förändring av  
internvinst. Eliminering behöv er inte göras, om tillämpningen  
i stället utgår från följande gränsvärden:  
 
– balansomslutning 48 miljoner kronor,  
 
– nettoomsättning 96 miljoner kronor.  
 
Företag som avses i 2 kap. 2 § första stycket och 3 §  
bokföringslagen (1999:1078) ska vid tillämpning en av första  
stycket 4–7 och 5 kap. 47 § till nettoomsättningen lägga  
bidrag, gåvor, medlemsavgifter och andra liknande intäkter.  
Lag (2015:813).  
 
Koncern, intresseföretag m.m.  
 
4 § Ett företag är moderföretag och en juridisk person är  
dotterföretag, om fö retaget  
 
1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i  
den juridiska personen,  
 
2. äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal  
med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av  
rösterna för samtliga andelar,  
 
3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse  
eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse  
eller motsvarande ledningsorgan, eller  
 
4. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att  
ensamt utöva ett bestämmande inflyt ande över denna på grund av  
avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i  
dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara  
stadgar.  
 
Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderföretaget,  
om ett annat dotterföretag till mo derföretaget eller  
moderföretaget tillsammans med ett eller flera andra  
dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans  
 
1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i  
den juridiska personen,  
 
2. äger andelar i den juridiska persone n och på grund av avtal  
med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av  
rösterna för samtliga andelar, eller  
 
3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse  
eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse  
eller motsva rande ledningsorgan.  
 
Om ett dotterföretag äger andelar i en juridisk person och på  
grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av  
föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed  
jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett bestämmande  
inflytande över den juridiska personen, är även denna  
dotterföretag till moderföretaget.  
 
Moderföretag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern.  
 
Med koncernföretag avses i denna lag företa g i samma koncern.  
Lag (1999:1112).  
 
4 a § Med ägarintresse avses i denna lag ett innehav av  
andelar i ett annat företag som är avsett att främja  
verksamheten i ägarföretaget genom att skapa en varaktig  
förbindelse med det andra företaget. Ett innehav av m inst 20  
procent av kapitalet i det andra företaget ska anses utgöra  
ett ägarintresse, om inte något annat framgår av  
omständigheterna. Lag (2015:813).  
 
5 § Om ett företag har ett ägarintresse i en juridisk person  
och utövar ett betydande inflytande över de ss driftsmässiga  
och finansiella styrning, är den juridiska personen ett  
intresseföretag till företaget. Detta gäller dock inte om den  
juridiska personen är ett dotterföretag eller ett gemensamt  
styrt företag som företaget samäger.  
 
Innehar företaget minst  20 procent av rösterna för samtliga  
andelar i den juridiska personen, ska det anses ha ett  
betydande inflytande över denna, om inte något annat framgår  
av omständigheterna. Detsamma gäller om företagets  
dotterföretag eller företaget tillsammans med ett el ler flera  
dotterföretag eller flera dotterföretag tillsammans innehar  
minst 20 procent av rösterna. Lag (2015:813).  
 
5 a § Med gemensamt styrt företag avses i denna lag en  
juridisk person som två eller flera parter enligt ett avtal  
utövar ett gemensamt bestämmande inflytande över.  
Lag (2015:813).  
 
6 § I de fall som avses i 4 § första stycket 1 -3 och andra  
stycket samt 5 § skall sådana rättigheter som tillkommer någon  
som han dlar i eget namn men för en annan fysisk eller juridisk  
persons räkning anses tillkomma den personen.  
 
Vid bestämmandet av antalet röster i ett dotterföretag eller  
intresseföretag beaktas inte de andelar i dotterföretaget eller  
intresseföretaget som inneha s av det företaget självt eller av  
dess dotterföretag. Detsamma gäller andelar som innehas av den  
som handlar i eget namn men för dotterföretagets eller  
intresseföretagets eller dess dotterföretags räkning.  
Lag (1999:1112).  
 
7 § Om ett företag har blivit m oderföretag, skall ledningen för  
företaget meddela detta till dotterföretagets ledning.  
Dotterföretagets ledning skall lämna ledningen för  
moderföretaget de upplysningar som behövs för att en  
koncernredovisning skall kunna upprättas. Lag (1999:1112).  
 
Närstående  
 
8 § En juridisk person anses i denna lag som närstående till  
ett företag som upprättar års - eller koncernredovisning  
(rapporterande företag) om  
 
1. den ingår i samma koncern som det rapporterande företaget,  
 
2. den är ett intresseföretag till det rapporterande  
företaget eller till ett företag i en koncern som det  
rapporterande företaget ingår i,  
 
3. det rapporterande företaget är ett intresseföreta g till 
den juridiska personen, eller till ett företag i en koncern  
som den juridiska personen ingår i,  
 
4. den är ett gemensamt styrt företag som samägs av det  
rapporterande företaget eller av ett företag i en koncern som  
det rapporterande företaget ingår i, 
 
5. det rapporterande företaget är ett gemensamt styrt företag  
som samägs av den juridiska personen, eller av ett företag i  
en koncern som den juridiska personen ingår i,  
 
6. den och det rapporterande företaget båda är gemensamt  
styrda företag som samäg s av samma tredje företag,  
 
7. den eller det rapporterande företaget är ett gemensamt  
styrt företag som samägs av ett tredje företag, och den andra  
av dem är ett intresseföretag till det tredje företaget,  
 
8. den är ett dotterföretag till en juridisk person som avses  
i 2, 4, 6 eller 7,  
 
9. den har som huvudsaklig verksamhet att förvalta tillgångar  
som det rapporterande företaget har avsatt för ersättningar  
till personer som har avslutat sin anställning antin gen i det  
rapporterande företaget eller i en juridisk person som är  
närstående till det rapporterande företaget,  
 
10. den har avsatt tillgångar till förvaltning av ett  
rapporterande företag som är en sådan juridisk person som  
avses i 9,  
 
11. den står under  bestämmande inflytande eller gemensamt  
bestämmande inflytande av en person som är närstående enligt  
9 §, 
 
12. den annars står under betydande inflytande av en person  
som avses i 9 § 1 eller 4 –6, 
 
13. den eller dess moderföretag har en styrelseledamot,  
verkställande direktör eller annan ledande befattningshavare  
som är en person som avses i 9 § 1, eller  
 
14. den eller ett företag i en koncern som den ingår i  
tillhandahåller tjänster för företagsledning åt det  
rapporterande företaget eller åt dess moderföret ag. 
 
Vid tillämpningen av första stycket ska  
 
– med koncern jämställas en företagsgrupp som kontrolleras av  
ett företag eller ett annat rättssubjekt som inte är ett  
moderföretag i denna lags mening, och  
 
– med intresseföretag jämställas företag som endast uppfyller  
det krav på betydande inflytande som anges i 5 §.  
Lag (2015:813).  
 
9 § En fysisk person anses i denna lag som närstående till  
ett rapporterande företag om han eller hon  
 
1. själv eller gemensamt  med någon annan utövar ett  
bestämmande inflytande över företaget,  
 
2. annars har ett betydande inflytande över företaget,  
 
3. är en styrelseledamot, den verkställande direktören eller  
någon annan ledande befattningshavare i företaget eller dess  
moderföret ag, 
 
4. är gift eller sambo med eller förälder, barn eller  
styvbarn till en person som avses i 1 –3, 
 
5. är ekonomiskt eller på annat sätt beroende av en person  
som avses i 1 –3 eller av hans eller hennes make eller sambo,  
eller 
 
6. annars ingår i samma fami lj som en person som avses i 1 –3 
och kan förväntas påverka den personen i hans eller hennes  
kontakter med företaget eller påverkas av honom eller henne i  
sina egna kontakter med företaget. Lag (2015:813).  
 
2 kap. Allmänna bestämmelser om årsredovisning  
 
Årsredovisningens delar  
 
1 § En årsredovisning ska bestå av  
 
1. en balansräkning,  
 
2. en resultaträkning,  
 
3. noter, och  
 
4. en förvaltningsberättelse.  
 
I årsredovisningen för ett större företag ska det även ingå 
en kassaflödesanalys. Lag (2014:542).  
 
Överskådlighet och god redovisningssed  
 
2 § Årsredovisningen skall upprättas på ett överskådligt sätt och i  
enlighet med god redovisningssed.  
 
Rättvisande bild  
 
3 § Balansräkningen, resultaträkningen och noterna skall 
upprättas som en helhet och ge en rättvisande bild av  
företagets ställning och resultat. Om det behövs för att en  
rättvisande bild skall ges, skall det lämnas  
tilläggsupplysningar.  
 
Om avvikelse görs från vad som följer av allmänna råd eller  
rekommendationer från normgivande organ, skall upplysning om  
detta och om skälen för avvikelsen lämnas i en not.  
Lag (1999:1112).  
 
Väsentlighet  
 
3 a § Ett företag får avvika från bestämmelserna om  
redovisning, uppställning, värdering, upplysningar och  
konsolidering i denna lag, om följden av avvikelsen inte är  
väsentlig.  
 
Följden av en avvikelse ska anses vara väsentlig om utelämnad  
eller felaktig information, ensam eller tillsammans med annan  
information, rimligen kan förväntas påverka de beslut som  
användare fattar på grundval av informationen. Lag (2015:813).  
 
Andra grundläggande redovisningsprinciper  
 
4 § Vid upprättandet av balansräkningen, resultaträkningen  
och noterna ska följande iakttas:  
 
1. Företaget ska förutsättas fortsätta sin verksamhet.  
 
2. Samma principer för värdering, klassificering och  
indelning av de olika posterna och, i förekommande fall,  
delposterna ska konsekvent tillämpas från ett räkenskapsår  
till ett annat.  
 
3. Värderingen av de olika posterna och, i förekommande fall,  
delposterna ska göras med iakttagande av rimlig försiktighet.  
Detta innebär särskilt att  
 
a) endast under räkenskapsår et konstaterade intäkter får tas  
med i resultaträkningen,  
 
b) hänsyn ska tas till alla ekonomiska förpliktelser som är  
hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår,  
även om dessa förpliktelser blir kända först efter  
räkenskapsårets utgång men  före upprättandet av  
årsredovisningen, och att  
 
c) hänsyn ska tas till värdenedgångar oavsett om resultatet  
för räkenskapsåret är en vinst eller en förlust.  
 
4. Intäkter och kostnader som är hänförliga till  
räkenskapsåret ska tas med oavsett tidpunkten fö r 
betalningen.  
 
5. De olika beståndsdelar som balansräkningens poster och, i  
förekommande fall, delposter består av ska värderas var för  
sig. 
 
6. Tillgångar och avsättningar eller skulder får inte kvittas  
mot varandra. Inte heller får intäkter och kostnader kvittas  
mot varandra.  
 
7. Den ingående balansen för ett räkenskapsår ska stämma  
överens med den utgående balansen för det närmast föregående  
räkenskapsåret.  
 
Om det finns särskilda skäl för det och det är förenligt med  
2 och 3 §§, får avvikelse göras från första stycket.  
Lag (2015:813).  
 
Form m.m.  
 
5 § Årsredovisningen ska upprättas i vanlig läsbar form eller  
i elektronisk form. Den ska avfatta s på svenska.  
 
Årsredovisningen ska innehålla uppgifter om företagets namn,  
organisations - eller personnummer och säte.  
 
Om företaget är i likvidation, ska detta anges. Lag (2015:813).  
 
Valuta  
 
6 § Beloppen i årsredovisningen ska anges i företagets  
redovis ningsvaluta enligt 4 kap. 6 § bokföringslagen  
(1999:1078). Beloppen får dessutom anges i annan valuta  
enligt omräkningskursen på dagen för räkenskapsårets utgång  
(balansdagen).  
 
Vid byte av redovisningsvaluta ska balansräkningen för det  
gamla räkenskapsåret räknas om till den nya  
redovisningsvalutan enligt den växelkurs som har fastställts  
av Europeiska centralbanken den sista svenska bankdagen under  
räkenskapsåret. Den omräknade balansräkningen ska utgöra  
ingående balans för det nya räkenskapsåret. Lag (2015:813).  
 
Årsredovisningens undertecknande  
 
7 § I aktiebolag, ekonomiska föreningar och andra företag,  
som företräds av en styrelse, ska årsredovisningen skrivas  
under av samtl iga styrelseledamöter. Om en verkställande  
direktör är utsedd, ska även denne skriva under  
årsredovisningen.  
 
I handelsbolag ska årsredovisningen skrivas under av samtliga  
obegränsat ansvariga delägare.  
 
I en gruppering enligt Europaparlamentets och r ådets  
förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en  
europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) ska  
årsredovisningen skrivas under av samtliga ledamöter i  
grupperingens församling och av direktören. I ett konsortium  
enligt rådets f örordning (EG) nr 723/2009 av den 25 juni 2009  
om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för  
europeisk forskningsinfrastruktur (Eric -konsortium) ska  
årsredovisningen skrivas under av samtliga styrelseledamöter  
eller av direktören. Om både en sty relse och en direktör är  
utsedda i konsortiet, ska årsredovisningen skrivas under av  
samtliga styrelseledamöter och av direktören.  
 
I stiftelser med anknuten förvaltning ska årsredovisningen  
skrivas under av förvaltaren eller, om ett handelsbolag är  
stiftelsens förvaltare, av samtliga bolagsmän som företräder  
bolaget.  
 
I övriga företag ska årsredovisningen skrivas under av den  
redovisningsskyldige eller dennes ställföreträdare.  
 
Om årsredo visningen upprättas i elektronisk form, ska den  
undertecknas med en sådan avancerad elektronisk underskrift  
som avses i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets  
förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om  
elektronisk identifiering och betrodda tjänster för  
elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om  
upphävande av direktiv 1999/93/EG, i den ursprungliga  
lydelsen.  
 
Om någon av dem som undertecknar årsredovisningen har anmält  
en avvikande mening, ska yttrandet fogas till redovisning en.  
I fall som avses i första stycket gäller detta dock endast om  
den avvikande meningen har antecknats till styrelsens  
protokoll.  
 
Årsredovisningen ska innehålla uppgift om den dag då den  
undertecknades. Lag (2016:644).  
 
3 kap. Balansräkning och resultaträkning  
 
Balansräkningens innehåll  
 
1 § Balansräkningen ska i sammandrag redovisa företagets  
samtliga tillgångar, avsättningar och skulder samt eget  
kapital på balansdagen. Lag (2015:813).  
 
Resultaträkningens innehåll  
 
2 § Resultaträkningen skall i sammandrag redovisa företagets  
samtliga intäkter och kostnader under räkenskapsåret.  
 
Uppställningsformer  
 
3 § Balansräkningen ska upprättas enligt den  
uppställningsform som anges i bilaga 1 till denna lag.  
Resultaträkningen ska u pprättas enligt någon av de  
uppställningsformer som anges i bilagorna 2 och 3.  
 
Byte av uppställningsform för resultaträkningen får ske  
endast om det finns särskilda skäl för det och det är  
förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§. Lag (2015:813).  
 
4 § Posterna i b alansräkningen och resultaträkningen ska tas  
upp var för sig i den ordningsföljd som anges för respektive  
uppställningsform. Om en tillgång, avsättning eller skuld tas  
upp i fler än en post i balansräkningen, ska det upplysas om  
förhållandet till andra pos ter antingen under den post där  
den tas upp eller i en not.  
 
I fråga om poster som föregås av arabiska siffror ska de  
avvikelser göras som är betingade av verksamhetens särskilda  
inriktning.  
 
Andra poster än de som finns upptagna i uppställningsformerna  
får tas upp, om de nya posternas innehåll inte täcks av  
uppställningsformernas poster. Posterna får delas in i  
delposter. Om delar av en post har tillkommit på ett sådant  
sätt eller är av sådan storlek att det är av betydelse med  
hänsyn till kravet i 2 kap. 3 § på en rättvisande bild att de  
redovisas särskilt, ska de tas upp i delposter.  
Kompletterande poster ska ges beteckningar som tydligt anger  
vad som ingår i posten.  
 
Poster som föregås av ar abiska siffror får slås samman,  
 
1. om posternas belopp är obetydliga med hänsyn till kravet i  
2 kap. 3 § på rättvisande bild, eller  
 
2. om sammanslagningen främjar överskådligheten och posterna  
och, i förekommande fall, delposterna anges i not.  
 
Mindre fö retag får slå samman poster i balansräkningen som  
avser tillgångar, eget kapital, avsättningar och skulder, om  
posterna föregås av arabiska siffror. Lag (2015:813).  
 
4 a § Trots 3 och 4 §§ får företag som avses i andra stycket  
dela upp anläggningstillgångar och omsättningstillgångar samt  
skulder och avsättningar i kortfristiga och långfristiga  
poster, om det är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§.  
 
Första stycket gäller  
 
1. företag som omfattas av en koncernredovisning som  
upprättas  med tilllämpning av de internationella  
redovisningsstandarder som avses i Europaparlamentets och  
rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om  
tillämpning av internationella redovisningsstandarder, i  
lydelsen enligt Europaparlamentets och råd ets förordning (EU)  
nr 297/2008, och  
 
2. andra företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna  
till handel på en reglerad marknad. Lag (2015:813).  
 
Kortfristiga och långfristiga balansposter  
 
4 b § För varje fordringspost i balansräkningen som är  
upptagen  under Omsättningstillgångar ska den del som ska  
betalas senare än ett år efter balansdagen anges.  
 
För varje skuldpost i balansräkningen ska följande anges: den  
del som ska betalas inom ett år från balansdagen, den del som  
ska betalas senare än ett år eft er balansdagen och summan av  
dessa skulder.  
 
Första och andra styckena gäller även fordringsposter och  
skuldposter som har tagits in i sådana noter som avses i 4 §  
fjärde stycket 2.  
 
För mindre företag som slår samman poster enligt 4 § femte  
stycket ska det som föreskrivs i första och andra styckena om  
fordringsposter och skuldposter i balansräkningen i stället  
avse de sammanslagna posterna. Lag (2015:813).  
 
Jämförelsetal  
 
5 § För varj e post eller delpost i balansräkningen,  
resultaträkningen och sådana noter som avses i 4 § fjärde  
stycket 2 ska beloppet av motsvarande post för det närmast  
föregående räkenskapsåret anges.  
 
Om företaget har ändrat principerna för värdering,  
klassificering  eller indelning i poster eller delposter, ska  
posterna för det närmast föregående räkenskapsåret räknas om  
eller ändras på det sätt som behövs för att de ska kunna  
jämföras med räkenskapsårets poster på ett meningsfullt  
sätt. 
 
Om det finns särskilda skäl för det och det är förenligt med  
2 kap. 2 och 3 §§, får avvikelse göras från andra stycket.  
 
Andra stycket gäller inte mindre företag under förutsättning  
att upplysningar om den bristande jämförbarheten lämnas i  
noterna. Lag (2015:813).  
 
Överkursfonder  
 
5 a § I ett aktiebolag ska den del av betalningen för en aktie  
som överstiger aktiens kvotvärde tas upp under den bundna  
överkursfonden eller den fria överkursfonden.  
Lag (2020:987).  
 
Särskilda poster i en ekonomisk förenings balansräknin g och  
resultaträkning  
 
6 § Fordran på insats i en ekonomisk förening får inte tas upp  
som tillgång. Redovisningen av fullgjorda insatser får göras så  
att i balansräkningen anges hela insatskapitalet samt hur  
mycket därav som inte har fullgjorts, varefter s killnaden - de 
betalda insatserna - utförs som en särskild post under eget  
kapital.  
 
Första stycket gäller även vid redovisningen av fullgjorda  
upplåtelseavgifter i en bostadsrättsförening. Lag (1999:1112).  
 
7 § I resultaträkningen för en ekonomisk förenin g ska en  
sådan värdeöverföring som avses i 12 kap. 1 § 2 lagen  
(2018:672) om ekonomiska föreningar tas upp som en särskild  
kostnadspost. Lag (2018:717).  
 
Större periodiseringsposter  
 
8 § Större företag skall i balansräkningen eller i en not  
specificera större belopp som ingår i posterna Förutbetalda  
kostnader och upplupna intäkter och Upplupna kostnader och  
förutbetalda intäkter. Lag (2006:871).  
 
Avsättningar  
 
9 § Som avsättningar skall sådana förpliktelser redovisas som  
är hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår  
och som på balansdagen är säkra eller sannolika till sin  
förekomst men ovissa till belopp eller till den tidpunkt då de  
skall infria s. 
 
Avskrivningar och nedskrivningar får inte redovisas som  
avsättningar. Lag (1999:1112).  
 
10 § Större företag skall i balansräkningen eller i en not  
specificera större avsättningar som har tagits upp under posten  
Övriga avsättningar i balansräkningen. La g (2006:871).  
 
Ett aktiebolags eget kapital  
 
10 a § Ett aktiebolags eget kapital ska i balansräkningen, i  
en egen räkning eller i en not delas upp i bundet eget kapital  
och fritt eget kapital eller ansamlad förlust.  
 
Under bundet eget kapital ska följand e tas upp: aktiekapital,  
bunden överkursfond, uppskrivningsfond, reservfond,  
kapitalandelsfond och fond för utvecklingsutgifter.  
 
Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust ska följande  
tas upp: fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller  
förlust och vinst eller förlust för räkenskapsåret. Balanserad  
förlust och förlust för räkenskapsåret tas då upp som  
avdragsposter. Lag (2020:987).  
 
En ekonomisk förenings eget kapital  
 
10 b § En  ekonomisk förenings eget kapital ska i  
balansräkningen, i en egen räkning eller i en not delas upp i  
bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad  
förlust.  
 
Under bundet eget kapital ska följande tas upp: inbetalda  
eller genom insatsemission t illgodoförda insatser,  
uppskrivningsfond, reservfond, kapitalandelsfond och fond för  
utvecklingsutgifter. Medlemsinsatser och förlagsinsatser ska  
redovisas var för sig.  
 
Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust ska följande  
tas upp: fria fonder, var  för sig, balanserad vinst eller  
förlust och nettovinst eller förlust för räkenskapsåret.  
Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas då upp  
som avdragsposter.  
 
Det som sägs i andra stycket om insatser gäller också  
upplåtelseavgifter i en bostads rättsförening. Lag (2015:813).  
 
Resultaträkning i förkortad form  
 
11 § Mindre företag får slå samman posterna 1 -6 i bilaga 2  
respektive posterna 1 -3 och 6 i bilaga 3 till en post benämnd  
bruttovinst eller bruttoförlust.  
 
Ett företag som slår samman poster enligt första stycket ska i  
resultaträkningen, i anslutning till posten bruttovinst eller  
bruttoförlust, lämna uppgift om nettoomsättningen. Bolagsverket  
får i ett enskilt fall medge att uppgiften om nettoomsättningen  
utelämnas, om det är motiverat av konkurrensskäl.  
Lag (2010:1515).  
 
12 § Har upphävts genom lag (2007:132).  
 
13 § Har upphävts genom lag (2015:813).  
 
4 kap. Värderingsregler  
 
Vad som är anläggningstillgångar och omsättningstillgångar  
 
1 § Med anläggningstillg ång förstås tillgång som är avsedd att  
stadigvarande brukas eller innehas i verksamheten. Med  
omsättningstillgång förstås annan tillgång.  
 
Om företaget drivs av en fysisk person eller ett dödsbo, får  
djur i jordbruk eller renskötsel anses som omsättningsti llgång  
oavsett avsikten med innehavet. Lag (1999:1112).  
 
2 § Utgifter för koncessioner, patent, licenser, varumärken,  
hyresrätter och liknande rättigheter och tillgångar som är av  
betydande värde för rörelsen under kommande år får tas upp  
som immateriella anläggningstillgångar. Detsamma gäller  
ersättning som vid förvärv av rörelse överstiger det behållna  
värdet av de tillgångar som förvärvats och de skulder som  
övertagits (goodwill) . 
 
Första stycket gäller även utgifter för företagets eget  
utvecklingsarbete. För aktiebolag och ekonomiska föreningar  
gäller detta dock endast under förutsättning att motsvarande  
belopp överförs från fritt eget kapital till en fond för  
utvecklingsutgifter . 
 
Utgifter för företagsbildning, ökning av aktiekapitalet eller  
motsvarande eller för företagets förvaltning får inte tas upp  
som tillgångar. Lag (2015:813).  
 
Anskaffningsvärde för anläggningstillgångar  
 
3 § Anläggningstillgångar ska tas upp till belopp s om 
motsvarar utgifterna för tillgångens förvärv eller  
tillverkning (anskaffningsvärdet), om inte annat följer av 4,  
5, 6, 12, 13 a, 14 a eller 14 e §.  
 
I anskaffningsvärdet för en förvärvad tillgång ska, utöver  
inköpspriset, utgifter som är direkt hänförli ga till  
förvärvet räknas in.  
 
I anskaffningsvärdet för en tillverkad tillgång får, utöver  
sådana kostnader som direkt kan hänföras till produktionen av  
tillgången, en skälig andel av indirekta  
tillverkningskostnader räknas in.  
 
Ränta på kapital som har lånats för att finansiera  
tillverkningen av en tillgång får räknas in i  
anskaffningsvärdet till den del som räntan hänför sig till  
tillverkningsperioden.  
 
Utgifter för värdehöjande förbättringar a v en tillgång får  
räknas in i anskaffningsvärdet, om de har lagts ned under  
räkenskapsåret eller balanserats från tidigare år.  
Lag (2015:813).  
 
Avskrivning av anläggningstillgångar  
 
4 § Anläggningstillgångar med begränsad nyttjandeperiod ska  
skrivas av sys tematiskt över denna period.  
 
Om nyttjandeperioden för immateriella anläggningstillgångar  
som utgörs av utgifter för företagets eget utvecklingsarbete  
inte kan fastställas med en rimlig grad av säkerhet, ska  
perioden anses uppgå till fem år. Detsamma gälle r i fråga om  
goodwill.  
 
Avskrivningar ska redovisas i resultaträkningen. Annan  
redovisning får dock tillämpas, om det finns särskilda skäl  
för det och det är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§.  
Lag (2015:813).  
 
Nedskrivning av anläggningstillgångar  
 
5 § Har en anläggningstillgång på balansdagen ett lägre värde  
än det värde som följer av 3 § och 4 § första stycket, ska  
tillgången skrivas ned till detta lägre värde, om det kan  
antas att värdenedgången är bestående.  
 
En finansiell anläggningstillgång får skrivas ned till det  
lägre värde som tillgången har på balansdagen även om det  
inte kan antas att värdenedgången är bestående.  
 
En nedskrivning enligt första eller andra stycket ska  
återföras, om det inte längre finn s skäl för den.  
Nedskrivningar som avser goodwill får dock inte återföras.  
 
Nedskrivningar och återföringar som avses i första –tredje  
styckena ska redovisas i resultaträkningen. Lag (2015:813).  
 
Uppskrivning av anläggningstillgångar  
 
6 § Ett aktiebolags el ler en ekonomisk förenings  
anläggningstillgångar som har ett tillförlitligt och  
bestående värde som väsentligt överstiger bokfört värde  
enligt 3 §, 4 § första stycket, 5 § första –tredje styckena  
och 12 § får skrivas upp till högst detta värde. Uppskrivning  
får dock ske endast om uppskrivningsbeloppet används för  
avsättning till en uppskrivningsfond eller, i aktiebolag, för  
ökning av aktiekapitalet genom fondemission eller nyemission.  
 
Avskrivningar och nedskrivningar av den tillgång som har  
skrivits upp ska efter uppskrivningen beräknas med  
utgångspunkt i det uppskrivna värdet. Lag (2015:813).  
 
Ianspråktagande av uppskrivningsfonden och fonden för  
utvecklingsutgifter  
 
7 § Ett aktiebolag  får ta uppskrivningsfonden eller fonden  
för utvecklingsutgifter i anspråk för  
 
1. ökning av aktiekapitalet genom fondemission eller  
nyemission,  
 
2. täckning av förlust enligt fastställd balansräkning när  
förlusten inte kan täckas av fritt eget kapital.  
 
Ett beslut att ta uppskrivningsfonden eller fonden för  
utvecklingsutgifter i anspråk för att täcka en förlust enligt  
första stycket 2 får fattas endast efter det att revisorerna  
har hörts. Innan tre år har förflutit från beslutet får  
vinstutdelning beslutas  endast om Bolagsverket eller, i  
tvistiga fall, allmän domstol ger tillstånd till det eller om  
aktiekapitalet har ökats med minst ett belopp som motsvarar  
den förlust som har blivit täckt med belopp från fonden. I  
fråga om Bolagsverkets eller domstolens ti llstånd gäller 20  
kap. 25–29 §§ aktiebolagslagen (2005:551) i tillämpliga  
delar. Lag (2015:813).  
 
8 § Vid avskrivning enligt 4 § eller nedskrivning enligt 5 §  
av en uppskriven tillgång eller vid avyttring eller  
utrangering av tillgången ska uppskrivningsfonden minskas i  
motsvarande utsträckning, dock högst med den del av fonden  
som svarar mot tillgången. På samma sätt ska fonden för  
utvecklingsutgifter minskas v id avskrivning, nedskrivning  
eller avyttring av en som tillgång upptagen utgift för  
företagets eget utvecklingsarbete.  
 
Minskningen får göras enbart genom att  
 
1. fonden tas i anspråk enligt 7 §,  
 
2. den del av fonden som motsvarar avskrivning eller  
nedskr ivning överförs till fritt eget kapital, eller  
 
3. den del av fonden som motsvarar en avyttrad tillgång  
överförs till fritt eget kapital. Lag (2015:813).  
 
Värdering av omsättningstillgångar  
 
9 § Omsättningstillgångar ska, om inte annat följer av 10, 12,  
13 a, 14 a eller 14 e § tas upp till det lägsta av  
anskaffningsvärdet och nettoförsäljningsvärdet på balansdagen.  
 
Med anskaffningsvärde förstås, om inte annat följer av 11 §,  
utgifterna för tillgångens förvärv eller tillverkning. Vid  
bestämmandet av anskaff ningsvärdet tillämpas 3 § andra –fjärde  
styckena.  
 
Med nettoförsäljningsvärde avses försäljningsvärdet efter  
avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om det finns  
särskilda skäl, får återanskaffningsvärdet, i förekommande  
fall med avdrag för inkurans, eller något annat värde som är  
förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§ användas i stället för  
nettoförsäljningsvärdet.  
 
Med återanskaffningsvärde avses det belopp som motsvara r den  
utgift för anskaffandet som företaget skulle ha haft, om  
tillgången anskaffats på balansdagen.  
 
Om företaget drivs av en fysisk person eller ett dödsbo, får  
djur i jordbruk eller renskötsel värderas till det värde som  
fastställs av Skatteverket. Lag (2011:1554).  
 
Värdering av pågående arbeten  
 
10 § Pågående arbeten för någon annans räkning får värderas till  
belopp som överstiger anskaffningsvärdet, om det finns särskilda skäl  
och det står i överensstämmelse med 2 kap. 2 och 3 §§.  
 
Varulagrets anskaffn ingsvärde  
 
11 § Anskaffningsvärdet för varulager av likartade tillgångar  
får beräknas enligt först -in-först-ut-principen, enligt vägda  
genomsnittspriser eller enligt någon annan liknande princip.  
Sist-in-först-ut-principen får inte tillämpas.  
Lag (2015:813 ). 
 
Redovisning till bestämd mängd och fast värde  
 
12 § Materiella anläggningstillgångar, råvaror och  
förnödenheter som omsätts och vilkas sammantagna värde är av  
underordnad betydelse för företaget, får tas upp till en  
bestämd mängd och ett fast värde, om deras kvantitet, värde och  
sammansättning inte varierar väsentligt. Lag (1999:1112).  
 
Omräkning av fordringar och skulder  
 
13 § Fordringar och skulder i annan val uta än  
redovisningsvalutan får omräknas till redovisningsvalutan  
enligt växelkursen på balansdagen, om detta står i  
överensstämmelse med 2 kap. 2 och 3 §§. Lag (2000:34).  
 
Redovisning enligt kapitalandelsmetoden  
 
13 a § Företag som avses i 3 kap. 4 a § and ra stycket får  
redovisa andelar i intresseföretag i balansräkningen och  
resultaträkningen med tillämpning av bestämmelserna i 7 kap.  
25-29 §§, om det är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§.  
Lag (2004:1173).  
 
Egna aktier  
 
14 § Egna aktier får inte tas upp som t illgång.  
 
Vid värdering av ett moderföretags andelar i ett  
dotterföretag ska andelar som dotterföretaget äger i  
moderföretaget inte anses ha något värde.  
 
Vid förvärv av egna aktier ska fritt eget kapital minskas med  
utgiften för förvärvet. Vid överlåtelse av egna aktier ska  
fritt eget kapital ökas med inkomsten från överlåtelsen.  
Lag (2015:813).  
 
Värdering av finansiella instrument  
 
14 a § Derivatinstrument  och andra finansiella instrument får  
tas upp till sitt verkliga värde, om inte annat följer av  
14 b §.  
 
Det verkliga värdet skall bestämmas på grundval av  
instrumentets marknadsvärde. Om något marknadsvärde inte kan  
bestämmas för ett instrument men däremo t för dess beståndsdelar  
eller för ett likartat instrument, skall det verkliga värdet  
bestämmas på grundval av beståndsdelarnas eller det likartade  
instrumentets marknadsvärde. Om inte heller en sådan värdering  
är möjlig, skall det verkliga värdet bestämma s med hjälp av  
sådana allmänt accepterade värderingsmodeller och  
värderingsmetoder som ger en rimlig uppskattning av  
marknadsvärdet.  
 
Värdering enligt första stycket får ske enbart om samtliga  
företagets finansiella instrument, utom sådana som enligt  
14 b § inte får tas upp till verkligt värde, värderas på samma  
sätt. Lag (2003:774).  
 
14 b § Följande finansiella instrument får inte värderas  
enligt 14 a §:  
 
1. finansiella instrument som hålls till förfall och som inte  
utgör derivatinstrument,  
 
2. lånefordringar och andra fordringar som härrör från  
företaget och som inte innehas för handelsändamål,  
 
3. andelar i dotterföretag, intresseföretag eller gemensamt  
styrda företag,  
 
4. egetkapitalinstrument som företaget självt har gett ut,  
 
5. avtal om villkorad ersättning i samband med förvärv och  
samgåenden,  
 
6. skulder, med undantag för skulder som ingår som en del i  
en handelsportfölj eller som utgör derivatinstru ment, samt  
 
7. andra finansiella instrument, som är av sådan särskild  
karaktär att de enligt vad som är allmänt accepterat bör  
redovisas på annat sätt.  
 
Värdering enligt 14 a § får inte heller ske, om en sådan  
värdering inte skulle ge ett tillförlitligt vä rde på det  
finansiella instrumentet.  
 
Företag som avses i 3 kap. 4 a § andra stycket får trots  
första stycket värdera där angivna finansiella instrument  
enligt 14 a §, om  
 
1. det är förenligt med sådana internationella  
redovisningsstandarder som avses i Europaparlamentets och  
rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om  
tillämpning av internationella redovisningsstandarder, i  
lydelsen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU)  
nr 297/2008, och  
 
2. upplysningar om värderingen lämnas i enlighet med dessa  
standarder. Lag (2015:813).  
 
14 c § Vid tillämpningen av 14 a och 14 b §§ skall avtal som  
avser rå - och stapelvaror och ger endera parten rätt att  
reglera avtalet med kontanter eller med något annat finansiellt  
instrument anses som derivatinstrument. Detta gäller dock inte  
om avtalet  
 
1. ingicks för att täcka företagets förväntade behov av inköp,  
försäljning eller egen förbrukning av rå - och stapelvaror,  
 
2. även efter avtalets ingående har tillgodosett detta behov,  
 
3. utformades för detta ändamål när det ingicks, och  
 
4. förväntas regleras genom leverans av varan.  
Lag (2003:774).  
 
14 d § Om värdering sker enligt 14 a §, skall  
värdeförändringen sedan föregående balansdag redovisas i  
resultaträkningen.  
 
I följande fall gäller att värdeförändringen skall redovisas i  
en fond för verkligt värde i stället för i resultaträkningen:  
 
1. värd eförändringen avser ett säkringsinstrument och de  
tillämpade principerna för säkringsredovisning tillåter att en  
del av eller hela värdeförändringen inte redovisas i  
resultaträkningen, eller  
 
2. värdeförändringen är orsakad av en kursförändring på en  
monet är post som utgör en del av företagets nettoinvestering i  
en utländsk enhet.  
 
En värdeförändring på en finansiell tillgång som inte innehas  
för handelsändamål och inte heller är ett derivatinstrument får  
redovisas i fonden för verkligt värde i stället för i 
resultaträkningen.  
 
När det inte längre finns skäl att redovisa ett belopp i fonden  
för verkligt värde, skall fonden justeras. Lag (2004:1173).  
 
Värdering av säkrade poster  
 
14 e § Om en tillgång, avsättning eller skuld eller en del  
därav har säkrats mot  ett finansiellt instrument som värderas  
enligt 14 a §, skall också den säkrade posten värderas enligt  
den paragrafen, om de tillämpade principerna för  
säkringsredovisning tillåter det. Därvid skall 14 d §  
tillämpas. Lag (2003:774).  
 
14 f § Har upphävts genom lag (2011:1554).  
 
14 g § Har upphävts genom lag (2011:1554).  
 
Periodisering av vissa belopp vid upptagande av lån  
 
15 § Kapitalrabatt och direkta em issionsutgifter vid upptagande av  
lån skall periodiseras, dock längst över tiden till dess skulden  
förfaller till betalning. Sådan periodisering behöver dock inte göras  
om den är utan betydelse med hänsyn till kravet i 2 kap. 3 § på  
rättvisande bild.  
 
Avsä ttningar  
 
15 a § En avsättning ska motsvara den bästa uppskattningen av  
det belopp som kommer att krävas för att reglera  
förpliktelsen. Lag (2015:813).  
 
Omräkning av förlagsinsatser  
 
16 § Om en ekonomisk förening har förlagsinsatser i annan  
valuta än redov isningsvalutan, skall dessa räknas om enligt  
växelkursen på balansdagen. Skillnaden mellan det omräknade  
beloppet och motsvarande belopp vid räkenskapsårets ingång,  
skall föras mot Balanserad vinst eller förlust.  
Lag (2000:34).  
 
16 § Har upphävts genom lag (1999:1112).  
 
5 kap. Noter  
 
Allmänna bestämmelser  
 
Krav på noter för olika kategorier av företag  
 
1 § Mindre och större företag ska i noter lämna upplysningar  
enligt 4–24 §§.  
 
Ytterligare bestämmelser för mindre och större föret ag om  
upplysningar i noter finns i 2 kap. 3 §, 3 kap. 4, 10 a och  
10 b §§ och 7 kap. 2 §.  
 
Bestämmelser för mindre företag om upplysningar i noter finns  
dessutom i 3 kap. 5 §. Lag (2015:813).  
 
2 § Större företag ska i noter även lämna upplysningar enligt  
25–48 §§.  
 
Ytterligare bestämmelser för större företag om upplysningar i  
noter finns i 3 kap. 8 och 10 §§. Lag (2015:813).  
 
Noternas ordningsföljd  
 
3 § Om inte något annat följer av kravet i 2 kap. 2 § på  
överskådlighet, ska noter som avser enskilda poster i  
balansräkningen eller resultaträkningen läggas fram i samma  
ordning som posterna. Hänvisning ska göras vid de poster som  
noterna hänför sig till. Lag (2015:813).  
 
Krav på noter för mindre och större för etag 
 
Värderingsprinciper  
 
4 § Principerna för värdering av tillgångar, avsättningar och  
skulder ska anges. Lag (2015:813).  
 
Avvikelser från grundläggande redovisningsprinciper  
 
5 § Om ett företag med stöd av 2 kap. 4 § andra stycket  
avviker från någon av de grundläggande redovisningsprinciper  
som anges i paragrafen, ska det lämna en upplysning om skälen  
för avvikelsen och en bedömning av effekten på företagets  
ställning och resultat.  
 
Består avvikelsen i att kvittning görs, ska företaget även  
lämna en uppl ysning om de bruttobelopp som kvittas mot  
varandra. Lag (2015:813).  
 
Byte av uppställningsform  
 
6 § Om ett företag med stöd av 3 kap. 3 § andra stycket har  
bytt uppställningsform för resultaträkningen, ska det lämna  
en upplysning om skälen för bytet. Lag ( 2015:813).  
 
Jämförelsetal  
 
7 § Om ett företag med stöd av 3 kap. 5 § tredje stycket  
avviker från det som sägs i den paragrafen om jämförelsetal,  
ska det lämna en upplysning om skälen för avvikelsen.  
Lag (2015:813).  
 
Anläggningstillgångar  
 
8 § För varje post som tas upp som anläggningstillgång i  
balansräkningen eller i sådana noter som avses i 3 kap. 4 §  
fjärde stycket 2 ska upplysningar lämnas om  
 
1. tillgångarnas anskaffningsvärde,  
 
2. tillkommande och avgående tillg ångar,  
 
3. överföringar,  
 
4. årets avskrivningar enligt 4 kap. 4 §,  
 
5. årets nedskrivningar, med särskild uppgift om  
nedskrivningar som har gjorts med stöd av 4 kap. 5 § andra  
stycket,  
 
6. årets uppskrivningar, med särskild upplysning om  
uppskrivningsbelo ppets användning och hur mycket av det som  
kvarstår oavskrivet.  
 
Grunderna för avskrivning av anläggningstillgångarnas olika  
poster ska anges. Lag (2015:813).  
 
Goodwill  
 
9 § Om ett företag redovisar goodwill som tillgång, ska det  
lämna upplysningar om tillämpad avskrivningsperiod och skälen  
för denna. Lag (2015:813).  
 
Finansiella instrument  
 
10 § Om ett företag har finansiella instrument som värderas  
enligt 4 kap. 14 a §, ska det för varje kategori lämna  
upplysningar om  
 
1. bokfört värde, och  
 
2. de värdeförändringar som har redovisats i  
resultaträkningen respektive fonden för verkligt värde.  
 
För varje kategori av derivatinstrument som värderas enligt 4  
kap. 14 a § ska upp lysningar även lämnas om  
 
1. omfattningen och typen av instrument, och  
 
2. viktiga villkor som kan påverka storleken av, tidpunkten  
för eller säkerheten i framtida kassaflöden.  
 
Om värderingen har gjorts enligt 4 kap. 14 a § andra stycket  
tredje meningen, ska väsentliga antaganden som har gjorts vid  
tillämpningen av de använda värderingsmodellerna och  
värderingsmetoderna anges.  
 
Paragrafen tillämpas även på sådana avtal som enligt  4 kap.  
14 c § ska anses som derivatinstrument. Lag (2015:813).  
 
Uppskrivningsfond  
 
11 § Om storleken eller sammansättningen av  
uppskrivningsfonden har ändrats under räkenskapsåret, ska  
företaget i en sammanställning lämna upplysningar om  
 
1. fondens storl ek vid räkenskapsårets början och slut,  
 
2. belopp som har satts av till fonden under räkenskapsåret  
och hur dessa har behandlats skattemässigt,  
 
3. belopp som har överförts från fonden eller på annat sätt  
har tagits i anspråk, med uppgift om hur beloppet har 
använts, och  
 
4. det värde som skulle ha redovisats i balansräkningen om  
anläggningstillgångarna inte hade skrivits upp.  
Lag (2015:813).  
 
Fond för verkligt värde  
 
12 § Om storleken eller sammansättningen av fonden för  
verkligt värde har ändrats under räkenskapsåret, ska  
företaget i en sammanställning lämna upplysningar om  
 
1. fondens storlek vid räkenskapsårets början och slut,  
 
2. belopp som har satts av till fonde n under räkenskapsåret,  
och 
 
3. belopp som har överförts från fonden eller på annat sätt  
har tagits i anspråk, med uppgift om hur beloppet har  
använts. Lag (2015:813).  
 
Långfristiga skulder  
 
13 § Om ett företag har skulder som ska betalas senare än fem  
år efter balansdagen, ska det lämna en upplysning om summan  
av dessa. Lag (2015:813).  
 
Ställda säkerheter  
 
14 § Om ett företag har ställt säkerheter, ska det lämna  
upplysningar om säkerheternas omfattning, art och form.  
Lag (2015:813).  
 
Eventualförpliktelser  
 
15 § Om ett företag har garantiåtaganden, ekonomiska  
åtaganden eller eventuella förpliktelser som inte tas upp i  
balansräkningen (eventualförpliktelser), ska det lämna en  
upplysning om summan av dessa. Lag (2015:813).  
 
Åtaganden till förmån för koncernföretag m.fl.  
 
16 § Om ett företag har ställda säkerheter, garantiåtaganden  
eller ekonomiska åtaganden till förmån för ett  
koncernföretag, ett intresseföretag eller ett gemens amt styrt  
företag som företaget samäger, ska det lämna särskilda  
upplysningar om detta. Lag (2015:813).  
 
Ekonomiska arrangemang som inte redovisas i balansräkningen  
 
17 § Om ett företag har ekonomiska arrangemang som inte  
redovisas i balansräkningen och so m är förenade med betydande  
risker eller fördelar för företaget, och uppgifter om dessa  
risker eller fördelar är nödvändiga för att företagets  
ställning ska kunna bedömas, ska företaget lämna upplysningar  
om 
 
1. inriktningen på och det kommersiella syftet med 
arrangemangen, och  
 
2. den ekonomiska inverkan som arrangemangen har på  
företaget.  
 
Första stycket 2 gäller inte mindre företag.  
Lag (2015:813).  
 
Lån till ledande befattningshavare  
 
18 § Om ett företag har lämnat lån till en styrelseledamot,  
en verkställande direktör eller en motsvarande  
befattningshavare i företaget, ska det lämna de upplysningar  
om lånet som anges i andra stycket. Detsamma gäller om  
företaget har ställt panter, andr a säkerheter eller garantier  
eller har gjort andra ekonomiska åtaganden till förmån för en  
sådan befattningshavare. Med styrelseledamöter jämställs  
suppleanter för dessa och med verkställande direktör  
jämställs vice verkställande direktör.  
 
Upplysningar sk a lämnas om storleken av lämnade lån,  
huvudsakliga lånevillkor, räntesatser, under räkenskapsåret  
återbetalda belopp, arten av säkerheter, garantier och andra  
ekonomiska åtaganden samt beloppet av de lån som säkerhet har  
ställts för. Upplysning ska även lä mnas om vilken anknytning  
till företaget befattningshavaren har. Om företaget under  
räkenskapsåret helt eller delvis har skrivit av ett lån eller  
avstått från att kräva in det, ska en upplysning lämnas om  
detta. Lag (2015:813).  
 
Exceptionella intäkter och kostnader  
 
19 § Om ett företag har haft intäkter eller kostnader som är  
exceptionella i fråga om storlek eller förekomst, ska det  
lämna upplysningar om arten och storleken av varje sådan  
intäkt eller kostnad. Lag (2015:813).  
 
Medelantalet anställda under räkenskapsåret  
 
20 § En upplysning ska lämnas om medelantalet av de personer  
som har varit anställda under räkenskapsåret. Lag (2015:813).  
 
Moderföretag  
 
21 § Ett företag som är dotterföretag ska lämna upplysningar  
om namn, org anisations - eller personnummer och säte för det  
moderföretag som upprättar koncernredovisning för den minsta  
koncern som företaget ingår i. Lag (2015:813).  
 
Väsentliga händelser efter räkenskapsårets slut  
 
22 § Om det har inträffat händelser av väsentlig b etydelse  
för företaget efter räkenskapsårets slut som inte kommer till  
uttryck i balansräkningen eller resultaträkningen, ska  
företaget lämna upplysningar om dessa. Upplysningarna ska  
omfatta arten och den ekonomiska effekten av händelserna.  
Lag (2015:813) . 
 
Transaktioner med närstående  
 
23 § Om ett större företag har genomfört transaktioner på  
andra än marknadsmässiga villkor med närstående enligt 1 kap.  
8 eller 9 §, ska det lämna upplysningar om transaktionerna.  
Upplysningar behöver dock inte lämnas om tr ansaktioner  
 
1. mellan ett moderföretag och dess helägda dotterföretag,  
eller 
 
2. mellan två eller flera dotterföretag, om samtliga aktier  
eller andelar ägs av andra företag inom samma koncern.  
 
Skyldigheten att lämna upplysningar gäller även ett mindre  
företag, om det är ett publikt aktiebolag och transaktionerna  
har genomförts med någon som har ett betydande aktieinnehav  
eller är styrelseledamot i bolaget. Lag (2015:813).  
 
24 § Upplysningarna en ligt 23 § ska omfatta  
 
1. uppgift om transaktionernas art och det totala belopp som  
transaktionerna omfattar,  
 
2. uppgift om vilket slag av närståendeförhållande som det är  
fråga om, och  
 
3. andra uppgifter om transaktionerna som är nödvändiga för  
att bedö ma företagets ställning.  
 
Uppgifter om flera transaktioner får lämnas i samlad form, om  
de avser samma typ av transaktioner och uppgifter om de  
enskilda transaktionerna inte är nödvändiga för att bedöma  
vilken inverkan de har på företagets ställning.  
Lag ( 2015:813).  
 
Särskilda krav på noter för större företag  
 
Ytterligare upplysningar om anläggningstillgångar  
 
25 § Om ett större företag har räknat in ränta i  
anskaffningsvärdet för en anläggningstillgång med stöd av 4  
kap. 3 § fjärde stycket, ska företaget lämna en upplysning om  
det inräknade beloppet.  
 
Större företag ska för varje post som tas upp som  
anläggningstillgång i balansräkningen eller i sådana noter  
som avses i 3 kap. 4 § fjärde stycket 2 lämna upplysningar om  
 
1. ackumulerade avskrivningar enligt 4 kap. 4 §,  
 
2. ackumulerade nedskrivningar, med särskild uppgift om  
nedskrivningar som har gjorts med stöd av 4 kap. 5 § andra  
stycket,  
 
3. ackumulerade up pskrivningar, och  
 
4. korrigeringar av tidigare års avskrivningar enligt 4 kap.  
4 §, nedskrivningar och uppskrivningar.  
 
Om ett större företag har skrivit av, skrivit ned eller  
skrivit upp en anläggningstillgång uteslutande av skatteskäl,  
ska företaget läm na en upplysning om detta med angivande av  
avskrivningens, nedskrivningens eller uppskrivningens  
storlek. Lag (2015:813).  
 
Omsättningstillgångar  
 
26 § Om ett större företag har räknat in ränta i  
anskaffningsvärdet för en omsättningstillgång med stöd av 4  
kap. 9 § andra stycket, ska företaget lämna en upplysning om  
det inräknade beloppet.  
 
Om en omsättningstillgång varit föremål för en värdejustering  
uteslutande av skatteskäl, ska ett större företa g lämna en  
upplysning om detta med angivande av justeringens storlek.  
 
Om det värde som framkommer när ett större företag beräknar  
varulagrets anskaffningsvärde enligt 4 kap. 11 § avviker  
väsentligt från varulagrets nettoförsäljningsvärde på  
balansdagen, s ka företaget lämna en upplysning om  
skillnadsbeloppet. Nettoförsäljningsvärdet ska då beräknas  
enligt 4 kap. 9 § tredje stycket första meningen.  
Skillnadsbeloppet ska fördelas på de poster som är upptagna i  
balansräkningen. Lag (2015:813).  
 
Ytterligare upp lysningar om finansiella instrument  
 
27 § Större företag ska för varje kategori av  
derivatinstrument som inte värderas enligt 4 kap. 14 a §  
lämna upplysningar om  
 
1. det värde instrumenten skulle ha värderats till vid en  
tillämpning av 4 kap. 14 a §, och  
 
2. omfattningen och typen av instrument.  
 
I fråga om finansiella anläggningstillgångar som enligt 4  
kap. 14 a–14 c §§ får värderas till verkligt värde, och  
vilkas bokförda värde är högre än det verkliga värdet, ska  
större företag lämna upplysningar om  
 
1. bokfört värde och det verkliga värdet, och  
 
2. skälen till att det bokförda värdet inte har skrivits ned  
och det stöd som finns för antagandet att det bokfö rda värdet  
kommer att återvinnas.  
 
Första och andra stycket ska även tillämpas på sådana avtal  
som enligt 4 kap. 14 c § ska anses som derivatinstrument.  
Lag (2015:813).  
 
Inköp och försäljningar mellan koncernföretag  
 
28 § Om ett större företag ingår i en k oncern, ska det lämna  
en upplysning om hur stor del av räkenskapsårets inköp och  
försäljningar som avser andra koncernföretag.  
 
Moderföretag som är större företag och som med stöd av 7 kap.  
3 § inte upprättar någon koncernredovisning ska lämna  
upplysningar  om internvinster på transaktioner inom  
koncernen. Lag (2015:813).  
 
Dotterföretag och vissa andra företag  
 
29 § Om ett större företag har dotterföretag eller  
ägarintressen i andra företag, ska det lämna upplysningar  
om 
 
1. det andra företagets namn, organisationsnummer, säte  
och eget kapital,  
 
2. det andra företagets resultat för det senaste räkenskapsår  
som årsredovisning eller årsbokslut har upprättats för,  
 
3. företagets ägarandel i det andra företaget, och  
 
4. antalet andelar som företaget äger och deras värde enligt  
företagets balansräkning.  
 
Ett större företag som är obegränsat ansvarig delägare i ett  
annat företag ska ange detta företags namn,  
organisatio nsnummer, säte och rättsliga form.  
 
Om företagets rösträttsandel i det andra företaget avviker  
från ägarandelen, ska även rösträttsandelen anges.  
Lag (2015:813).  
 
30 § En upplysning enligt 29 § får utelämnas, om  
 
1. den skulle kunna vålla allvarlig skada f ör något av de i  
29 § angivna företagen,  
 
2. Bolagsverket medger att den utelämnas, och  
 
3. noterna innehåller information om utelämnandet.  
 
Upplysningarna om eget kapital och resultat får också  
utelämnas, om  
 
1. det andra företaget inte offentliggör sin balansräkning  
och inte utgör ett dotterföretag till företaget, eller  
 
2. det andra företaget omfattas av en koncernredovisning som  
företaget upprättat eller av en sådan koncernredovisning som  
avses i 7 kap. 2 § första stycket. Lag (2015:813).  
 
Ytterligare upplysningar om långfristiga skulder  
 
31 § Större företag ska för varje skuldpost i balansräkningen  
eller i sådana noter som avses i 3 kap. 4 § fjärde stycket 2  
lämna en upplysning om den del av skulden som ska betalas  
senare än fem år efter balansdagen. Lag (2015:813).  
 
Ytterligare upplysningar om lån till ledande  
befattningshavare  
 
32 § Större företag ska lämna sådana upplysningar som anges i  
18 § andra stycket om  
 
1. lån som har lämnats till en styrelseledamot , en 
verkställande direktör eller en motsvarande befattningshavare  
i ett annat koncernföretag,  
 
2. panter, andra säkerheter eller garantiåtaganden som har  
ställts eller andra ekonomiska åtaganden som har gjorts till  
förmån för en sådan befattningshavare, och  
 
3. lån till eller säkerhet som har ställts till förmån för  
någon annan med stöd av tillstånd enligt 21 kap. 8 §  
aktiebolagslagen (2005:551). Lag (2015: 813).  
 
Konvertibla lån  
 
33 § Om ett större företag har utelöpande lån som är  
konvertibla eller förenade med optionsrätt till nyteckning  
eller har gett ut liknande värdepapper, ska företaget för  
varje lån eller liknande rättighet lämna en upplysning om  
utestående lånebelopp samt tid och villkor för utbyte eller  
nyteckning. För varje lån mot vinstandelsbevis ska det  
utestående lånebeloppet och räntebestämmelserna anges.  
Lag (2015:813).  
 
Aktiekapitalet  
 
34 § Aktiebolag som är större företag ska lämna en upplys ning 
om antalet aktier och aktiernas kvotvärde. Om aktiekapitalet  
består av aktier av olika slag, ska motsvarande upplysning  
lämnas för varje aktieslag. Lag (2015:813).  
 
Disposition av vinst eller förlust  
 
35 § Större företag ska lämna en upplysning om förslaget till  
disposition av företagets vinst eller förlust eller, i  
förekommande fall, beslut om dispositionen. Lag (2015:813).  
 
Skatter  
 
36 § Om ett större företag i balansräkningen har tagit upp en  
fordrin gs- eller skuldpost avseende uppskjuten skatt, ska det  
lämna en upplysning om beloppet av den uppskjutna skatten och  
om förändringar i detta belopp sedan föregående balansdag.  
Lag (2015:813).  
 
Ytterligare upplysningar om anställda  
 
37 § Större företag ska lämna upplysningar om  
 
1. andelen kvinnor och andelen män av medelantalet anställda  
under räkenskapsåret, och  
 
2. medelantalet anställda och fördelningen mellan kvinnor och  
män i varje land, om företaget har anställda i flera  
länder. Lag (2015:813).  
 
Könsf ördelningen bland ledande befattningshavare  
 
38 § Större företag ska lämna upplysningar om fördelningen  
mellan kvinnor och män bland styrelseledamöter, verkställande  
direktör och andra personer i företagets ledning.  
Fördelningen bland styrelseledamöter och  bland övriga  
befattningshavare ska redovisas var för sig. Upplysningarna  
ska avse förhållandena på balansdagen. Lag (2015:813).  
 
Löner, andra ersättningar och sociala kostnader  
 
39 § Större företag ska lämna upplysningar om storleken av  
följande personalkostnader för räkenskapsåret:  
 
1. löner och andra ersättningar, och  
 
2. sociala kostnader, med särskild uppgift om  
pensionskostnader. Lag (2015:813).  
 
40 § Större företag ska lämna  upplysningar om det sammanlagda  
beloppet av räkenskapsårets löner och andra ersättningar för  
var och en av följande grupper:  
 
1. styrelseledamöter, verkställande direktör och motsvarande  
befattningshavare, och  
 
2. anställda som inte omfattas av 1.  
 
Tantie m och därmed jämställd ersättning till  
styrelseledamöter, den verkställande direktören och  
motsvarande befattningshavare ska anges särskilt.  
 
I ett publikt aktiebolag ska vid tillämpningen av första och  
andra styckena samtliga personer i bolagets ledning i ngå i 
den grupp som avses i första stycket 1. Antalet personer i  
gruppen ska anges. Vidare ska upplysningar om räkenskapsårets  
löner och andra ersättningar lämnas för var och en av  
styrelseledamöterna och för den verkställande direktören.  
Sådana upplysningar behöver dock inte lämnas för  
arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen  
(1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda.  
Lag (2015:813).  
 
Pensioner och l iknande förmåner  
 
41 § Större företag ska lämna upplysningar om det sammanlagda  
beloppet av räkenskapsårets kostnader och förpliktelser som  
avser pensioner och liknande förmåner till styrelseledamöter,  
verkställande direktör och motsvarande befattningshava re. 
 
I ett publikt aktiebolag ska upplysningar som avses i första  
stycket omfatta även pensioner och liknande förmåner till  
andra personer i bolagets ledning. Antalet personer som  
omfattas ska anges. Vidare ska upplysningar om  
räkenskapsårets löner och and ra ersättningar lämnas för var  
och en av styrelseledamöterna och för den verkställande  
direktören. Sådana upplysningar behöver dock inte lämnas för  
arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen  
(1987:1245) om styrelserepresentation för de  
privatan ställda. Lag (2015:813).  
 
Tidigare styrelse och verkställande direktör  
 
42 § Bestämmelserna i 40 och 41 §§ om upplysningar om  
styrelseledamöter och verkställande direktör gäller även  
tidigare styrelseledamöter och tidigare verkställande  
direktör. Lag (2015:813).  
 
Suppleanter och vice verkställande direktör  
 
43 § Vid tillämpningen av 40 –42 §§ ska styrelsesuppleanter  
jämställas med styrelseledamöter och vice verkställande  
direktör jämstä llas med verkställande direktör.  
Lag (2015:813).  
 
Avtal om avgångsvederlag  
 
44 § Större företag som har träffat avtal om avgångsvederlag  
eller liknande förmåner till styrelseledamöter, den  
verkställande direktören eller andra personer i företagets  
ledning ska lämna upplysningar om avtalen och om de  
väsentligaste villkoren i avtalen. Lag (2015:813).  
 
Ytterligare upplysningar om moderföretag  
 
45 § Större företag ska lämna sådana upplysningar som anges i  
21 § även i fråga om det moderföretag som upprättar  
konc ernredovisning för den största koncern som företaget  
ingår i som dotterföretag.  
 
Om ett moderföretag som avses i första stycket eller 21 § är  
utländskt, ska en upplysning också lämnas om var det går att  
få tillgång till företagets koncernredovisning.  
Lag (2015:813).  
 
Ytterligare upplysningar om ställda säkerheter  
 
46 § Större företag ska, när de enligt 14 § lämnar upplysning  
om ställda säkerheter, ange vilka poster i balansräkningen  
eller i noter enligt 3 kap. 4 § fjärde stycket 2 som  
säkerheterna avse r. 
 
I fråga om säkerheter som inte motsvarar en skuld - eller 
avsättningspost i balansräkningen ska det vidare anges om  
säkerheten har ställts till förmån för företaget självt eller  
till förmån för någon annan. Lag (2015:813).  
 
Nettoomsättningens fördelning  
 
47 § Om ett större företags verksamhetsgrenar eller  
geografiska marknader avviker betydligt från varandra, ska  
företaget lämna upplysningar om nettoomsättningens fördelning  
på verksamhetsgrenarna och marknaderna. Bedömningen av om  
företagets verksamhetsg renar och marknader avviker betydligt  
från varandra ska göras med hänsyn till hur företaget normalt  
organiserar försäljningen av varor och tjänster. Lag (2015:813).  
 
Ersättningar till revisorer och revisionsföretag  
 
48 § Aktiebolag och handelsbolag som är större företag ska  
lämna upplysningar om räkenskapsårets sammanlagda ersättning  
till var och en av bolagets revisorer och de revisionsföretag  
där revisorerna verkar. Det ska vidare anges hur stor del av  
ersättningen som avser revisionsuppdraget,  
revisionsverksamhet utöver revisionsuppdraget,  
skatterådgivning respektive övriga tjänster. Lag (2015:813).  
 
Särskilt om europabolag och europakooperati v 
 
49 § I fråga om europabolag och europakooperativ med ett  
sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 39 –42 i 
rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om  
stadga för europabolag, i lydelsen enligt Europaparlamentets  
och rådets förord ning (EU) nr 517/2013, eller artiklarna  
37–41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli  
2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar  
(SCE -föreningar), i den ursprungliga lydelsen, ska  
bestämmelserna om styrelseledamöter i 18, 23, 32, 38 och 
40–44 §§ tillämpas på ledamöter eller suppleanter i  
europabolagets eller europakooperativets tillsynsorgan.  
 
Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om  
europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:595)  
om europakooperativ följer att  första stycket ska tillämpas  
också på ledamöter eller suppleanter i ett europabolags eller  
europakooperativs lednings - eller förvaltningsorgan.  
Lag (2015:813).  
 
6 kap. Förvaltningsberättelse m.m.  
 
Förvaltningsberättelse  
 
1 § Förvaltningsberättelsen ska innehålla en rättvisande  
översikt över utvecklingen av företagets verksamhet,  
ställning och resultat. När det behövs för förståelsen av  
årsredovisningen ska översikten innehålla hänvisningar till  
och ytterligare upplysni ngar om de belopp som tas upp i andra  
delar av årsredovisningen.  
 
Upplysningar ska även lämnas om  
 
1. sådana förhållanden som inte ska redovisas i  
balansräkningen, resultaträkningen eller noterna, men som är  
viktiga för bedömningen av utvecklingen av fö retagets  
verksamhet, ställning och resultat,   
 
2. sådana händelser av väsentlig betydelse för företaget som  
har inträffat under räkenskapsåret,   
 
3. företagets förväntade framtida utveckling inklusive en  
beskrivning av väsentliga risker och osäkerhets faktorer som  
företaget står inför,   
 
4. företagets verksamhet inom forskning och utveckling,   
 
5. företagets filialer i utlandet,   
 
6. antal och kvotvärde för de egna aktier som innehas av  
företaget, den andel av aktiekapitalet som dessa aktier utgör  
samt storleken av den ersättning som har betalats för  
aktierna,   
 
7. antal och kvotvärde för de egna aktier som har förvärvats  
under räkenskapsåret, den andel av aktiekapitalet som dessa  
aktier utgör samt storleken av den ersättning som har  
betalats,  
 
8. antal och kvotvärde för de egna aktier som har överlåtits  
under räkenskapsåret, den andel av aktiekapitalet som dessa  
aktier utgör samt storleken av den ersättning som har  
erhållits, och   
 
9. skälen för de förvärv eller överlåtelser av egna aktier  
som har skett under räkenskapsåret.  
 
Om det är väsentligt för bedömningen av företagets ställning  
och resultat, ska det även lämnas följande upplysningar om  
användningen av finansiella in strument:  
 
1. mål och tillämpade principer för finansiell riskstyrning  
och, för varje viktig typ av planerad affärshändelse där  
säkringsredovisning används, tillämpade principer för  
säkring, och   
 
2. exponering för prisrisker, kreditrisker, likviditets risker  
och kassaflödesrisker.  
 
Utöver sådan information som ska lämnas enligt första –tredje  
styckena ska förvaltningsberättelsen innehålla sådana  
hållbarhetsupplysningar som behövs för förståelsen av  
företagets utveckling, ställning eller resultat och som är  
relevanta för den aktuella verksamheten, däribland  
upplysningar om miljö - och personalfrågor. Företag som  
bedriver verksamhet som är tillst ånds- eller  
anmälningspliktig enligt miljöbalken ska alltid lämna  
upplysningar om verksamhetens påverkan på den yttre miljön.  
De upplysningar som lämnas i en hållbarhetsrapport som är  
skild från årsredovisningen enligt 11 § behöver inte lämnas i  
förva ltningsberättelsen.  
 
Andra stycket 3 –5, tredje stycket och fjärde stycket gäller  
inte mindre företag. Lag (2016:947).  
 
1 a § I ett aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på  
en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför  
Europeiska ekon omiska samarbetsområdet, ska  
förvaltningsberättelsen även innehålla  
 
1. de senast beslutade riktlinjerna av det slag som avses i  
8 kap. 51 § aktiebolagslagen (2005:551), och  
 
2. i förekommande fall, styrelsens förslag till nya  
riktlinjer.  
 
Information e nligt första stycket 1 får lämnas i anslutning  
till uppgifter som lämnas enligt 5 kap. 40 eller 41 §. I  
sådant fall ska förvaltningsberättelsen innehålla en  
hänvisning till den plats där informationen har lämnats.  
Lag (2019:286).  
 
2 § I aktiebolag och ekonomiska föreningar ska det i  
förvaltningsberättelsen även lämnas förslag till  
dispositioner beträffande bolagets eller föreningens vinst  
eller förlust.  
 
Aktiebolag och ekonomiska föreningar ska i  
förvaltningsberättelsen eller i  egen räkning specificera  
förändringar i eget kapital jämfört med föregående års  
balansräkning. Lag (2016:113).  
 
2 a § I ett aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på  
en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför  
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet skall det i  
förvaltningsberättelsen även lämnas upplysningar om  
 
1. det totala antalet aktier i bolaget, antalet aktier av olika  
slag och, för varje aktieslag, vilka rättigheter aktierna ger i  
bolaget,  
 
2. begränsningar i aktiernas överlåt barhet på grund av  
bestämmelse i lag eller bolagsordning,  
 
3. direkta eller indirekta aktieinnehav i bolaget, som  
representerar minst en tiondel av röstetalet för samtliga  
aktier i bolaget,  
 
4. anställdas aktieinnehav i bolaget genom pensionsstiftelser  
eller liknande, om rösträtten för dessa aktier inte kan utövas  
direkt av de anställda,  
 
5. begränsningar i fråga om hur många röster varje aktieägare  
kan avge vid en bolagsstämma,  
 
6. av bolaget kända avtal mellan aktieägare som kan medföra  
begränsningar i  rätten att överlåta aktierna,  
 
7. bestämmelser i bolagsordningen om tillsättande och  
entledigande av styrelseledamöter samt om ändring av  
bolagsordningen,  
 
8. av bolagsstämman lämnade bemyndiganden till styrelsen att  
besluta att bolaget skall ge ut nya ak tier eller förvärva egna  
aktier,  
 
9. väsentliga avtal som bolaget är part i och som får verkan  
eller ändras eller upphör att gälla om kontrollen över bolaget  
förändras som följd av ett offentligt uppköpserbjudande,  
 
10. effekter av avtal som avses i punkt 9, dock inte när  
avtalen är av sådan art att ett offentliggörande sannolikt  
skulle skada bolaget allvarligt och bolaget inte uttryckligen  
är skyldigt att lämna ut sådana uppgifter på grund av andra  
rättsliga krav, och  
 
11. sådana avtal mellan bolaget och s tyrelseledamöter eller  
anställda som föreskriver ersättningar om dessa säger upp sig,  
sägs upp utan skälig grund eller om deras anställning upphör  
som följd av ett offentligt uppköpserbjudande avseende aktier i  
bolaget. Lag (2007:541).  
 
3 § Ekonomiska föreningar ska i förvaltningsberättelsen  
även lämna upplysningar om  
 
1. väsentliga förändringar i medlemsantalet,  
 
2. summorna av belopp som ska betal as ut under nästa  
räkenskapsår enligt 10 kap. 11 och 16 §§ lagen (2018:672) om  
ekonomiska föreningar,  
 
3. den rätt till utdelning som gjorda förlagsinsatser medför,  
och 
 
4. summan av de förlagsinsatser som har sagts upp och ska  
lösas in under de nästfö ljande två räkenskapsåren.  
 
Första stycket 2 gäller också lösenbelopp för en medlems  
andel i en sambruksförening enligt lagen (1975:417) om  
sambruksföreningar. Lag (2018:1161).  
 
4 § Stiftelser skall i förvaltningsberättelsen även lämna  
uppgift om hur sti ftelsens ändamål har främjats under  
räkenskapsåret. Lag (1999:1112).  
 
Kassaflödesanalys  
 
5 § I kassaflödesanalysen ska företagets in - och utbetalningar  
under räkenskapsåret redovisas. Lag (2014:542).  
 
Bolagsstyrningsrapport  
 
6 § Förvaltningsberättelsen för ett aktiebolag vars  
överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en  
reglerad marknad ska innehålla en bolagsstyrningsrapport, om  
inte bolaget har valt att med stöd av 8 § i stället upprätta  
en bolagsstyrningsrappor t som är skild från  
årsredovisningen.  
 
Bolagsstyrningsrapporten ska innehålla upplysningar om  
 
1. vilka principer för bolagsstyrning som tillämpas, utöver  
de principer som följer av lag eller annan författning, och  
var uppgifter om dessa finns tillgängl iga, 
 
2. de viktigaste inslagen i bolagets system för intern  
kontroll och riskhantering i samband med den finansiella  
rapporteringen,  
 
3. direkta eller indirekta aktieinnehav i bolaget som  
representerar minst en tiondel av röstetalet för samtliga  
aktier i bolaget,  
 
4. begränsningar i fråga om hur många röster varje aktieägare  
kan avge vid en bolagsstämma,  
 
5. bestämmelser i bolagsordningen om tillsättande och  
entledigande av styrelseledamöter samt om ändring av  
bolagsordningen,  
 
6. bolagsstämmans bemyndiganden till styrelsen att besluta  
att bolaget ska ge ut nya aktier eller förvärva egna  
aktier,  
 
7. hur bolagsstämman fungerar, bolagsstämmans  
huvudsakliga b eslutanderätt, aktieägarnas rättigheter och hur  
dessa rättigheter utövas, i den omfattning som dessa  
förhållanden inte framgår av lag eller annan författning,  
 
8. hur styrelsen och, i förekommande fall, inom bolaget  
inrättade kommittéer är sammansatta o ch hur de fungerar, i  
den omfattning som dessa förhållanden inte framgår av lag  
eller annan författning, och  
 
9. den mångfaldspolicy som, såvida bolaget uppfyller mer än  
ett av villkoren i 10 § första stycket 1 –3, tillämpas i fråga  
om styrelsen samt må let med policyn, hur policyn har  
tillämpats under räkenskapsåret och resultatet av den.  
 
Om bolaget inte tillämpar någon kod för bolagsstyrning, ska  
skälen för detta anges. Om bolaget tillämpar en kod för  
bolagsstyrning, ska det i förekommande fall ange s vilka delar  
av koden som bolaget avviker från och skälen för detta. Om  
ett bolag som avses i andra stycket 9 inte tillämpar någon  
mångfaldspolicy, ska skälen för detta anges. Lag (2016:947).  
 
7 § Ett aktiebolag som endast har andra överlåtbara  
värdepapper än aktier upptagna till handel på en reglerad  
marknad behöver inte i bolagsstyrningsrapporten lämna de  
upplysningar som anges i 6 § andra stycket 1 och 7 –9 samt i  
tredje stycket i samma pa ragraf. Detta gäller dock inte om  
bolagets aktier handlas på en MTF -plattform enligt 1 kap.  
4 b § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden.  
Lag (2017:682).  
 
8 § I stället för att upprätta bolagsstyrningsrapporten som en  
del av förvaltningsberättelsen en ligt 6 § får bolaget välja att  
upprätta rapporten som en från årsredovisningen skild handling.  
Rapporten ska även i ett sådant fall ha det innehåll som  
framgår av 6 och 7 §§. Den ska överlämnas till bolagets revisor  
inom samma tid som årsredovisningen.  
 
Om bolaget har valt att upprätta bolagsstyrningsrapporten som  
en från årsredovisningen skild handling och sådana upplysningar  
som avses i 6 § andra stycket 3 –6 ingår i  
förvaltningsberättelsen, behöver dessa upplysningar inte lämnas  
i rapporten. Om upplysning arna inte tas med i  
bolagsstyrningsrapporten, ska denna i stället innehålla en  
uppgift om den plats i förvaltningsberättelsen där  
upplysningarna lämnas.  
 
Om bolaget har valt att upprätta en bolagsstyrningsrapport  
enligt denna paragraf, ska detta anges i  
förvaltningsberättelsen. Lag (2009:34).  
 
9 § Om förvaltningsberättelsen innehåller en sådan uppgift  
som avses i 8 § tredje stycket, ska bolagets revisor i ett  
skriftligt, undertecknat yttrande uttala sig om huruvida en  
sådan rapport som avses där har upprättats eller inte. När  
det gäller sådana upplysningar som avses i 6 § andra stycket  
2–6 ska yttrandet vidare innehålla ett uttalande om huruvida  
upplysningarna är förenliga med årsredovisningen och i  
överensstämmelse med denna lag. Har det i rapporten tagits  
med sådana upplysningar som avses i 7 kap. 31 § andra  
stycket, ska yttrandet även innehålla ett uttalande om  
huruvida dessa upplysningar är förenliga med  
koncernredovisningen och i överensstämmelse med denna lag.  
 
Om upplysningarna innehåller väsentliga fel, ska revisorn  
ange detta och peka på vilka slags fel det rör sig om.  
 
Revisorns yttrande ska lämnas till bolagets styrelse inom  
samma tid som revisionsberä ttelsen och sedan fogas till  
bolagsstyrningsrapporten. Lag (2015:813).  
 
Hållbarhetsrapport  
 
10 § Förvaltningsberättelsen för ett företag ska innehålla en  
hållbarhetsrapport om företaget uppfyller mer än ett av  
följande villkor:  
 
1. medelantalet anställda  i företaget har under vart och ett  
av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 250,  
 
2. företagets redovisade balansomslutning har för vart och  
ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 175  
miljoner kronor,  
 
3. företagets redovisade nettoomsättning har för vart och ett  
av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 350  
miljoner kronor.  
 
Första stycket gäller inte ett föret ag som är dotterföretag  
om det och dess samtliga dotterföretag omfattas av en  
hållbarhetsrapport för koncernen.  
 
Den som enligt andra stycket inte upprättar någon  
hållbarhetsrapport ska upplysa om detta i en not till  
årsredovisningen samt lämna uppgift  om namn, organisations -  
eller personnummer och säte för det moderföretag som  
upprättar hållbarhetsrapporten för koncernen. Lag (2016:947).  
 
11 § I stället för att upprätta hållbarhetsrapporten som en  
del av förvaltningsberättelsen enligt 10 § får föret aget  
välja att upprätta rapporten som en handling som är skild  
från årsredovisningen. Den ska överlämnas till företagets  
revisor inom samma tid som årsredovisningen.  
 
Om företaget har valt att upprätta en hållbarhetsrapport  
enligt denna paragraf, ska d etta anges i  
förvaltningsberättelsen. Lag (2016:947).  
 
12 § Hållbarhetsrapporten ska innehålla de  
hållbarhetsupplysningar som behövs för förståelsen av  
företagets utveckling, ställning och resultat och  
konsekvenserna av verksamheten, däribland upplysningar i  
frågor som rör miljö, sociala förhållanden, personal, respekt  
för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption.  
Rapporten ska ange  
 
1. för etagets affärsmodell,  
 
2. den policy som företaget tillämpar i frågorna, inklusive  
de granskningsförfaranden som har genomförts,  
 
3. resultatet av policyn,  
 
4. de väsentliga risker som rör frågorna och är kopplade till  
företagets verksamhet inklusive, när det är relevant,  
företagets affärsförbindelser, produkter eller tjänster som  
sannolikt får negativa konsekvenser,  
 
5. hur företaget hanterar riskerna, och  
 
6. centrala resultatindikatorer som är relevanta för  
verksamheten.  
 
Rapporten ska även, när  det är lämpligt, innehålla  
hänvisningar till och ytterligare förklaringar av de belopp  
som tas upp i årsredovisningen. Om särskilda riktlinjer har  
tillämpats vid upprättandet av rapporten, ska det anges vilka  
dessa riktlinjer är.  
 
Om företaget inte tillämpar någon policy i en eller flera av  
frågorna i första stycket, ska skälen för detta tydligt  
anges. Lag (2016:947).  
 
12 a § /Träder i kraft I:2022 -01-01/ 
I artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning  
(EU) 2020/852 av den  18 juni 2020 om inrättande av en ram för  
att underlätta hållbara investeringar och om ändring av  
förordning (EU) 2019/2088 finns ytterligare bestämmelser om  
innehållet i hållbarhetsrapporten för ett företag som ska  
upprätta en hållbarhetsrapport enlig t 10 § och som  
 
1. är ett företag av allmänt intresse enligt artikel 2.1 a -c i  
Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den  
26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i  
vissa typer av företag, om ändring av Europaparlament ets och  
rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets  
direktiv 78/66/EEG och 83/340/EEG, och  
 
2. under det senaste räkenskapsåret i genomsnitt har haft fler  
än 500 anställda. Lag (2021:1216).  
 
13 § Upplysningar om förestående utveckling eller om frågor  
som är under förhandling behöver inte tas in i  
hållbarhetsrapporten om det bedöms att ett offentliggörande  
skulle skada företagets marknadsposition allvarligt och  
utelämnandet inte hindrar förståelsen av företagets  
utveckling, ställning eller resultat eller konsekvenserna av  
verksamheten. Lag (2016:947).  
 
14 § Om förvaltningsberättelsen innehåller en sådan uppgift  
som avses i 11 § andra stycket, ska företagets revisor i ett  
skriftligt, undertecknat yttrande uttala  sig om huruvida en  
sådan rapport som avses där har upprättats eller inte.  
 
Revisorns yttrande ska lämnas till företagets ledning inom  
samma tid som revisionsberättelsen och sedan fogas till  
hållbarhetsrapporten. Lag (2016:947).  
 
7 kap. Koncernredovisni ng 
 
Allmänna bestämmelser  
 
Skyldighet att upprätta koncernredovisning  
 
1 § Ett moderföretag ska för varje räkenskapsår upprätta  
koncernredovisning enligt denna lag, om inte annat följer av  
2, 3 eller 3 a §. Lag (2010:686).  
 
2 § /Upphör att gälla U:2022 -01-01/ 
Ett moderföretag som är dotterföretag behöver inte  
upprätta koncernredovisning, om  
 
1. företaget och dess samtliga dotterföretag omfattas av en  
koncernredovisning som upprättas av ett överordnat  
moderföretag, och  
 
2. det överordnade moderföretagets koncernredovisning har  
upprättats och reviderats enligt  
 
a) lagstiftning som har tillkommit i enlighet med  
Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26  
juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rappor ter i 
vissa typer av företag, i lydelsen enligt Europaparlamentets  
och rådets direktiv 2014/102/EU,  
 
b) internationella redovisningsstandarder som har antagits  
enligt förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om  
tillämpning av internationella redovi sningsstandarder, i  
lydelsen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU)  
297/2008, eller  
 
c) redovisningsstandarder som Europeiska kommissionen har  
bedömt som likvärdiga med internationella  
redovisningsstandarder enligt b.  
 
Första stycket gäller ä ven om något dotterföretag av skäl som  
anges i 5 § andra stycket inte omfattas av den upprättade  
koncernredovisningen.  
 
Ett moderföretag som med stöd av första stycket inte självt  
har upprättat någon koncernredovisning ska ge in det  
överordnade moderföreta gets koncernredovisning och  
koncernrevisionsberättelse till registreringsmyndigheten  
enligt 8 kap. 3, 3 a och 3 c §§. Registreringsmyndigheten ska  
på det sätt som anges i 8 kap. 4 § kungöra att handlingarna  
har getts in. Om handlingarna inte är på svenska, får  
registreringsmyndigheten förelägga moderföretaget att ge in  
en bestyrkt översättning till svenska. Ett sådant  
föreläggande ska beslutas om någ on begär det. Om  
moderföretaget, i fall det hade upprättat en  
koncernredovisning, enligt 8 kap. 3 och 16 §§ inte skulle ha  
varit skyldigt att ge in denna och  
koncernrevisionsberättelsen till registreringsmyndigheten,  
ska det som i nämnda paragrafer sägs om  att handlingarna ska  
hållas tillgängliga i stället tillämpas på det överordnade  
moderföretagets koncernredovisning och  
koncernrevisionsberättelse.  
 
Första stycket gäller inte,  
 
1. om delägare som har en ägarandel i moderföretaget på minst  
tio procent sena st sex månader före räkenskapsårets utgång  
hos moderföretagets styrelse eller motsvarande ledningsorgan  
har krävt att en koncernredovisning ska upprättas, eller  
 
2. om andelarna i moderföretaget eller överlåtbara  
värdepapper som moderföretaget har utfärdat  är upptagna till  
handel på en reglerad marknad.  
 
Den som enligt första stycket inte upprättar någon  
koncernredovisning ska upplysa om detta i en not till  
årsredovisningen samt lämna uppgift om namn, organisations - 
eller personnummer och säte för det övero rdnade moderföretag  
som upprättar den i stycket nämnda koncernredovisningen.  
Lag (2015:813).  
 
2 § /Träder i kraft I:2022 -01-01/ 
Ett moderföretag som är dotterföretag behöver inte  
upprätta koncernredovisning, om  
 
1. företaget och dess samtliga dotterföretag omfattas av en  
koncernredovisning som upprättas av ett överordnat  
moderföretag, och  
 
2. det överordnade moderföretagets koncernredovisning har  
upprättats och reviderats enligt  
 
a) lagstiftning som har tillko mmit i enlighet med  
Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU, i lydelsen  
enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/102/EU,  
 
b) internationella redovisningsstandarder som har antagits  
enligt förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om  
tillämpning av internationella redovisningsstandarder, i  
lydelsen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG)  
nr 297/2008, eller  
 
c) redovisningsstandarder som Europeiska kommissionen har  
bedömt som likvärdiga med internationella  
redovisningsstandarder enligt b.  
 
Första stycket gäller även om något dotterföretag av skäl som  
anges i 5 § andra stycket inte omfattas av den upprättade  
koncernredovisningen.  
 
Ett moderföretag som med stöd av första stycket inte självt  
har upprättat någon koncernredovisning ska ge in det  
överordnade moderföretagets koncernredovisning och  
koncernrevisionsberättelse till registreringsmyndigheten  
enligt 8 kap. 3, 3 a och 3 c §§ . Registreringsmyndigheten ska  
på det sätt som anges i 8 kap. 4 § kungöra att handlingarna  
har getts in. Om handlingarna inte är på svenska, får  
registreringsmyndigheten förelägga moderföretaget att ge in en  
bestyrkt översättning till svenska. Ett såda nt föreläggande  
ska beslutas om någon begär det. Om moderföretaget, i fall det  
hade upprättat en koncernredovisning, enligt 8 kap. 3 och  
16 §§ inte skulle ha varit skyldigt att ge in denna och  
koncernrevisionsberättelsen till registreringsmyndigheten, ska  
det som i nämnda paragrafer sägs om att handlingarna ska  
hållas tillgängliga i stället tillämpas på det överordnade  
moderföretagets koncernredovisning och  
koncernrevisionsberättelse.  
 
Första stycket gäller inte,  
 
1. om delägare som har en ägarandel  i moderföretaget på minst  
tio procent senast sex månader före räkenskapsårets utgång hos  
moderföretagets styrelse eller motsvarande ledningsorgan har  
krävt att en koncernredovisning ska upprättas, eller  
 
2. om andelarna i moderföretaget eller överlåtba ra värdepapper  
som moderföretaget har utfärdat är upptagna till handel på en  
reglerad marknad.  
 
Den som enligt första stycket inte upprättar någon  
koncernredovisning ska upplysa om detta i en not till  
årsredovisningen samt lämna uppgift om namn, organisations -  
eller personnummer och säte för det överordnade moderföretag  
som upprättar den i stycket nämnda koncernredovisningen.  
Lag (2021:1216).  
 
3 § Moderföretag i mindre koncerner behöver inte upprätta  
koncernredovisning. Lag (2009:34).  
 
3 a § Ett moderföretag behöver inte upprätta någon  
koncernredovisning om samtliga dotterföretag, såväl var för  
sig som tillsammans, är utan väsentlig betydelse.  
 
Ett moderföretag behöver inte upprätta någon  
koncernredovisning om moderföretagets samtliga dotterföretag  
inte behöver omfattas av en koncernredovisning av skäl som  
anges i 5 § andra stycket. Lag (2015:813).  
 
Koncernredovisningens delar  
 
4 § Koncernredovisnin gen ska bestå av  
 
1. en koncernbalansräkning,  
 
2. en koncernresultaträkning,  
 
3. noter,  
 
4. en förvaltningsberättelse, och  
 
5. en kassaflödesanalys.  
Lag (2014:542).  
 
Dotterföretag som ska omfattas av koncernredovisningen  
 
5 § Koncernredovisningen ska omfatta samtliga dotterföretag,  
om inte något annat följer av andra stycket.  
 
Ett dotterföretag behöver inte omfattas av  
koncernredovisningen, om  
 
1. betydande och varakti ga hinder i väsentlig grad begränsar  
moderföretagets möjligheter att utöva sitt inflytande över  
dotterföretaget,  
 
2. nödvändig information för att upprätta  
koncernredovisningen inte kan fås utan oskälig kostnad eller  
inom rimlig tid, eller  
 
3. andelarna i dotterföretaget innehas tillfälligt och  
uteslutande i avsikt att säljas vidare.  
 
Ett företag som tillämpar andra stycket ska i en not upplysa  
om skälen för detta. Lag (2015:813).  
 
Principer för upprättande av koncernredovisning  
 
Överskådlighet, god redovisningssed och rättvisande bild  
 
6 § Koncernredovisningen skall upprättas på ett överskådligt  
sätt och i enlighet med god redovisningssed.  
 
Koncernbalansräkningen, koncernresultaträk ningen och noterna  
skall upprättas som en helhet och ge en rättvisande bild av  
ställningen och resultatet för de företag, betraktade som en  
enhet, som omfattas av koncernredovisningen. Bestämmelserna i 2  
kap. 3 § första stycket andra meningen och andra sty cket 
tillämpas också på koncernredovisningen. Lag (1999:1112).  
 
Andra grundläggande redovisningsprinciper m.m.  
 
7 § För koncernredovisningen tillämpas följande bestämmelser  
i 2 kap.:  
 
3 a § om väsentlighet,  
 
4 § om andra grundläggande redovisningsprinciper , 
 
5 § om form m.m.,  
 
6 § om valuta, och  
 
7 § om undertecknande.  
 
I koncernredovisningen ska beloppen anges i samma valuta som  
i moderföretagets årsredovisning. Lag (2015:813).  
 
Koncernbalansräkningen och koncernresultaträkningen  
 
8 § Koncernbalansräkningen och koncernresultaträkningen ska  
var för sig utgöra en sammanställning av balansräkningarna  
respektive resultaträkningarna för moderföretaget och de  
dotterföretag som omfatt as av koncernredovisningen.  
Sammanställningen ska göras med tillämpning av 9 –13 §§ och  
18–23 §§. Vid redovisningen av andelar i andra företag än  
dotterföretag ska 25 –30 §§ beaktas. I övrigt tillämpas 3 kap.  
med undantag för 10 a och 10 b §§. Det som sä gs i 3 kap. om  
större och mindre företag ska i stället avse större  
respektive mindre koncerner. Lag (2016:113).  
 
Innehav utan bestämmande inflytande  
 
9 § Den del av eget kapital i ett dotterföretag som är att  
hänföra till andelar ägda av någon annan än d e koncernföretag  
som omfattas av koncernredovisningen ska i  
koncernbalansräkningen redovisas som innehav utan bestämmande  
inflytande. Den del av årets resultat i ett dotterföretag som  
är att hänföra till sådana andelar ska i  
koncernresultaträkningen redovi sas som vinst eller förlust  
hänförlig till innehav utan bestämmande inflytande.  
Lag (2015:813).  
 
Balansdag  
 
10 § Koncernredovisningen ska hänföra sig till  
moderföretagets balansdag.  
 
Om ett dotterföretags balansdag ligger mer än tre månader  
före eller efter moderföretagets balansdag, ska  
dotterföretaget omfattas av koncernredovisningen på grundval  
av en balansräkning som hänför sig till moderföretagets  
balansdag och en resultaträkning som avser moderföretagets  
räkenskapsår.  
 
Om ett dotterföretags balansdag ligger högst tre månader före  
moderföretagets balansdag, ska upplysning lämnas om sådana  
händelser som är viktiga för att bedöma dotterföretagets  
ställning och resultat och som har in träffat mellan  
dotterföretagets och moderföretagets balansdagar.  
Lag (2015:813).  
 
Värderingsregler  
 
11 § Bestämmelserna i 4 kap. tillämpas även på  
koncernredovisningen. Lag (1999:1112).  
 
12 § Koncernredovisningen och årsredovisningen ska upprättas  
med till lämpning av gemensamma principer för värderingen av  
tillgångar, avsättningar och skulder. Olika  
värderingsprinciper får användas, om det finns särskilda  
skäl. I sådant fall ska upplysning om detta lämnas i not med  
angivande av skälen för avvikelsen.  
 
Har något av de koncernföretag som omfattas av  
koncernredovisningen tillämpat andra principer för  
värderingen av tillgångar, avsättningar och skulder än de  
principer som tillämpas i koncernbalansräkningen, ska dessa  
tillgångar, avsättningar och skulder räknas om enligt  
sistnämnda principer.  
 
Om det finns särskilda skäl och det är förenligt med 6 §, får  
avvikelse göras från andra stycket. En upplysning om skälen  
för avvikelsen ska anges i en not. Lag (2015:813).  
 
Eliminer ingar mellan koncernföretag  
 
13 § Fordringar och skulder mellan koncernföretag, liksom  
internvinster, ska elimineras i koncernbalansräkningen.  
 
Intäkter och kostnader, som hänför sig till transaktioner  
mellan koncernföretag, liksom förändring av internvins t under  
räkenskapsåret, ska elimineras i koncernresultaträkningen.  
 
Med internvinst avses en vinst vid överlåtelse av en tillgång  
inom koncernen i den utsträckning tillgången inte därefter  
har överlåtits till en köpare utanför koncernen eller har  
förbrukat s eller dess värde har satts ned hos det företag  
inom koncernen som har förvärvat tillgången. Lag (2015:813).  
 
Noter  
 
Allmänna upplysningar  
 
14 § En koncernredovisning ska, utöver det som följer av  
övriga bestämmelser i detta kapitel, innehålla noter med  
upplysningar som anges i 5 kap. 4 –24 §§. Om  
koncernredovisningen avser en större koncern, ska den även  
innehålla noter med upplysningar som anges i 5 kap. 25 –28 
och 31–49 §§.  
 
Det som sägs i 5 kap. 3  § om noternas ordningsföljd ska  
tillämpas.  
 
Trots första stycket får uppgifter enligt 5 kap. 40 § tredje  
stycket tredje meningen och 5 kap. 41 § andra stycket tredje  
meningen utelämnas i fråga om dotterföretag. Vid  
tillämpningen av de nämnda bestämmelsern a ska dock de lämnade  
uppgifterna avse även löner och andra förmåner från  
koncernföretag. Lag (2015:813).  
 
Förändringar i koncernens sammansättning  
 
15 § Om sammansättningen av de företag som omfattas av  
koncernredovisningen har ändrats väsentligt under  
räkenskapsåret, ska sådana upplysningar lämnas som gör det  
möjligt att jämföra de på varandra följande  
koncernredovisningarna. Detta ska ske i noter eller i en  
justerad jämförande balansräkning och en justerad jämförande  
resultaträkning. Lag (2015:813).  
 
Dotterföretag och vissa andra företag  
 
16 § I en not ska upplysningar lämnas om namn,  
organisationsnummer, säte och koncernföretagens ägarandel,  
beräknad med tillämpning av 1 kap. 6 §, i fråga om  
 
1. dotterföretag,  
 
2. intresseföretag som redovisas i konce rnredovisningen med  
tillämpning av 25 –29 §§,  
 
3. gemensamt styrda företag som redovisas i  
koncernredovisningen med tillämpning av 25 –29 §§ eller 30 §  
andra stycket, och  
 
4. andra företag som ett koncernföretag självt eller på det  
sätt som anges i 1 kap. 6 § har ett ägarintresse i.  
 
I fråga om företag som avses i första stycket 4 ska  
upplysningar även lämnas om eget kapital och resultatet för  
det senaste räkenskapsåret.  
 
I upplysningarna ska grunden för att ett företag har  
klassificerats som dotterföretag an ges. Denna uppgift får  
dock utelämnas, om moderföretaget innehar mer än hälften av  
rösterna för samtliga andelar och ägarandelen i  
dotterföretaget är lika stor som rösträttsandelen. Även  
grunden för att ett gemensamt styrt företag redovisas med  
tillämpning av 30 § ska anges. Lag (2015:813).  
 
17 § Bolagsverket får medge att uppgifter inte behöver lämnas  
enligt 16 § första och andra styckena, om uppgifterna är av  
sådant slag att de kan vålla allvarlig skada för moderföretaget  
eller för något av de angivna företagen. Lag (2004:244).  
 
Hur dotterföretag ska räknas in i koncernredovisningen  
 
18 § En sammanställning avseende moderföretag och  
dotterföretag ska göras enligt 19 –23 §§. Lag (2015:813).  
 
Förvärvsmetoden  
 
19 § I koncernbalansräkningen skall det  bokförda värdet av  
moderföretagets andelar i ett dotterföretag elimineras genom  
att avräknas mot den andel av dotterföretagets eget kapital som  
belöpte på andelarna vid förvärvet. Lag (1999:1112).  
 
20 § Vid förvärv av andelar i ett företag som är eller ge nom 
förvärvet blir dotterföretag skall moderföretaget upprätta en  
förvärvsanalys för att fastställa andelarnas anskaffningsvärde  
för koncernen samt anskaffningsvärdet för koncernen av  
dotterföretagets tillgångar, avsättningar och skulder.  
Lag (1999:1112).  
 
21 § Om anskaffningsvärdet för koncernen av dotterföretagets  
tillgångar, avsättningar eller skulder enligt förvärvsanalysen  
avviker från deras bokförda värden i dotterföretagets  
balansräkning, skall värdena i koncernbalansräkningen justeras  
med hänsyn till detta. Summan av dessa justeringar skall  
avräknas från det skillnadsbelopp som uppkommit vid avräkningen  
enligt 19 §. Lag (1999:1112).  
 
22 § Om det efter en avräkning enligt 21 § finns ett positivt  
skillnadsbelopp, ska detta redovisas som goodwill i  
koncernbalansräkningen. Bestämmelserna i 4 kap. 4 och 5 §§  
gäller även för sådan goodwill.  
 
Om det efter en avräkning enligt 21 § finns ett negativt  
skillnadsbelopp, ska detta skillna dsbelopp redovisas i  
koncernbalansräkningen som negativ goodwill. Negativ goodwill  
får upplösas och intäktsföras när en sådan behandling  
överensstämmer med 2 kap. 2 –4 §§. 
 
Om positiva och negativa skillnadsbelopp avräknas mot  
varandra, ska upplysning om sk illnadsbeloppen lämnas i en  
not. Lag (2015:813).  
 
22 a § Ny beteckning 23 § genom lag (2015:813).  
 
23 § Om ett företag har förvärvat ett annat företag genom att  
betala med andelar som det självt har gett ut och kontrollen  
över det förvärvande företaget som  en följd av det har övergått  
till nya ägare (omvänt förvärv), skall vid tillämpningen av 19 - 
22 §§ det förvärvade företaget anses som moderföretag och det  
förvärvande företaget anses som dotterföretag. Lag (2015:813).  
 
24 § Har upphävts genom lag (2004:1173).  
 
Hur andelar i intresseföretag och vissa andra företag skall  
räknas in i koncernredovisningen  
 
Hur andelar i intresseföretag och gemensamt styrda företag  
ska räknas in i koncernredovisningen  
 
25 § Andelar i intresse företag ska redovisas i  
koncernbalansräkningen och koncernresultaträkningen med  
tillämpning av 26 –29 §§, om inte något annat följer av tredje  
stycket.  
 
Vid tillämpning av första stycket ska bestämmelserna i 12 §  
om värdering och 13 § om internvinsteliminer ing tillämpas, om  
det inte finns särskilda hinder mot detta. Med internvinst  
ska avses den andel i vinsten som är att hänföra till  
moderföretaget vid överlåtelse mellan intresseföretag och  
koncernföretag.  
 
Ett intresseföretag behöver inte redovisas enligt första  
stycket, om  
 
1. informationen om ägarintresset i företaget inte är  
väsentlig, eller  
 
2. förhållandena motsvarar dem som anges i 5 § andra  
stycket.  
 
Om tredje stycket tillämpas, ska skälen för det anges i en  
not. Lag (2015:813).  
 
26 § Första gången andelarna i ett intresseföretag redovisas i  
koncernbalansräkningen skall moderföretaget först göra en  
beräkning av deras värde enligt 4 kap. 3 § första och andra  
styckena, 5 § första -tredje styckena och 6 § första stycket.  
 
Skillnaden mellan det värde som följer av första stycket och  
den andel av intresseföretagets eget kapital som belöper på  
andelarna skall anges särskilt i balansräkningen eller i en  
not. Sk illnadsbeloppet skall beräknas med utgångspunkt i  
förhållandena vid förvärvstidpunkten. Om det finns särskilda  
skäl, får skillnadsbeloppet beräknas med utgångspunkt i  
förhållandena vid den tidpunkt då kapitalandelsmetoden  
tillämpas första gången.  
 
Om det v id en beräkning enligt andra stycket finns ett positivt  
skillnadsbelopp, skall det belopp som har räknats fram enligt  
första stycket minskas med avskrivningar eller nedskrivningar  
enligt 4 kap. 4 och 5 §§, beräknade på grundval av det angivna  
skillnadsbelo ppet. Den del av skillnadsbeloppet som inte kan  
hänföras till något särskilt slag av tillgång, avsättning eller  
skuld skall därvid anses som goodwill.  
 
Det belopp som har räknats fram enligt första stycket skall  
vidare justeras med tillägg eller avdrag för  den andel av  
intresseföretagets vinst eller förlust för räkenskapsåret som  
belöper på andelarna. Vidare skall avdrag göras för mottagen  
utdelning från intresseföretaget. Hänsyn skall också tas till  
andra förändringar i intresseföretagets eget kapital. Andelarna  
skall i koncernbalansräkningen tas upp till det värde som  
motsvarar återstående belopp. Lag (1999:1112).  
 
27 § När ett intresseför etag är moderföretag i en koncern,  
avses med företagets eget kapital i 26 § andra stycket vad som  
i en av intresseföretaget upprättad koncernredovisning  
redovisas som sådan post. Lag (1999:1112).  
 
28 § I efterföljande koncernbalansräkningar skall de andela r 
som avses i 25 § tas upp till det värde som de är upptagna till  
i närmast föregående koncernbalansräkning. Detta värde skall  
justeras med tillämpning av 26 §.  
 
Om andelarna vid en tillämpning av 26 § första, tredje och  
fjärde styckena tas upp till ett hö gre värde än i närmast  
föregående koncernbalansräkning, skall skillnadsbeloppet sättas  
av till en kapitalandelsfond. Lag (1999:1112).  
 
29 § Vid redovisning enligt 26 -28 §§ skall den andel av  
intresseföretagets vinst eller förlust som belöper på andelarna  
redovisas som intäkt eller kostnad i koncernresultaträkningen.  
Mottagen utdelning från intresseföretaget får inte redovisas  
som intäkt. Lag (1999:1112).  
 
Klyvningsmetoden  
 
30 § Ett företag som omfattas av en koncernredovisning, och  
som tillsammans med ett eller flera företag som inte omfattas  
av koncernredovisningen leder ett gemensamt styrt företag,  
ska redovisa sin ägarandel i det sistnämnda företaget enligt  
andra stycket eller på det sätt som anges i 25 –29 §§.  
 
I koncernbalansräkn ingen får det tas upp en så stor andel av  
det gemensamt styrda företagets tillgångar, avsättningar och  
skulder som avser ägarandelen. I koncernresultaträkningen får  
det tas upp en så stor andel av det gemensamt styrda  
företagets intäkter och kostnader som avser ägarandelen. Vid  
redovisning enligt detta stycke ska 10 –13, 15 och 19 –22 §§  
tillämpas. Uppgift enligt 5 kap. 20 och 37 §§ ska anges  
särskilt för varje företag för vilket ägarandelar redovisas  
med tillämpning av denna paragraf. Lag (2015:813).  
 
Förval tningsberättelse m.m.  
 
31 § Förvaltningsberättelse och kassaflödesanalys för  
koncernen ska upprättas med tillämpning av 6 kap. 1 §, 2 §  
andra stycket och 2 a –5 §§. Det som sägs i 6 kap. 1 § om  
mindre företag ska i stället avse mindre koncerner.  
 
Om moderfö retaget är ett aktiebolag och bolagets eller något  
av dess dotterföretags andelar eller överlåtbara värdepapper  
är upptagna till handel på en reglerad marknad, ska det i  
förvaltningsberättelsen lämnas upplysning om de viktigaste  
inslagen i koncernens syste m för intern kontroll och  
riskhantering i samband med upprättandet av  
koncernredovisningen.  
 
Om moderföretaget har upprättat en bolagsstyrningsrapport som  
inte utgör en del av förvaltningsberättelsen och det i  
rapporten har tagits med sådana upplysningar om koncernen som  
avses i andra stycket, behöver upplysningarna inte lämnas  
också i koncernredovisningen. I sådana fall ska dock  
förvaltningsberättelsen för koncernen innehålla en uppgift om  
den plats i rapporten där upplysningarna lämnas.  
Lag (2015:813).  
 
31 a § Om moderföretaget i en koncern är ett företag som  
avses i 6 kap. 10 §, ska förvaltningsberättelsen för  
koncernen innehålla en hållbarhetsrapport fö r koncernen.  
Detsamma gäller om moderföretaget är ett företag vars  
överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en  
reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför  
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och koncernen  
uppfyller mer än ett av  följande villkor:  
 
1. medelantalet anställda i koncernen har under vart och ett  
av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än 250,  
 
2. koncernföretagens redovisade balansomslutning har för vart  
och ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått ti ll mer än  
175 miljoner kronor,  
 
3. koncernföretagens redovisade nettoomsättning har för vart  
och ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än  
350 miljoner kronor.  
 
Första stycket gäller inte ett moderföretag som är  
dotterföretag om det och dess samtliga dotterföretag omfattas  
av en hållbarhetsrapport för koncernen som har upprättats av  
ett överordnat moderföretag.  
 
Den som enligt andra stycket inte upprättar någon   
hållbarhetsrapport ska upplysa om detta i en not till  
årsredovisningen samt lämna uppgift om namn, organisations -  
eller personnummer och säte för det överordnade moderföretag  
som upprättar hållbarhetsrapporten för koncernen.  
Lag (2016:947).  
 
31 b § I  stället för att upprätta hållbarhetsrapporten som en  
del av förvaltningsberättelsen enligt 31 a § får  
moderföretaget välja att upprätta rapporten som en handling  
som är skild från koncernredovisningen. I sådant fall  
tillämpas 6 kap. 11 §. Lag (2016:94 7). 
 
31 c § /Upphör att gälla U:2022 -01-01/ 
Hållbarhetsrapporten ska upprättas med tillämpning av  
6 kap. 12 och 13 §§. Om förvaltningsberättelsen för koncernen  
innehåller en sådan uppgift som avses i 6 kap. 11 § andra  
stycket, tillämpas även 6 kap. 14 § . 
 
Det som sägs i 6 kap. 11 –14 §§ om årsredovisningen ska i  
stället avse koncernredovisningen och det som sägs om  
företaget ska i stället avse koncernen. Lag (2016:947).  
 
31 c § /Träder i kraft I:2022 -01-01/ 
Hållbarhetsrapporten ska upprättas med tillämpning av  
6 kap. 12 och 13 §§. Om förvaltningsberättelsen för koncernen  
innehåller en sådan uppgift som avses i 6 kap. 11 § andra  
stycket, tillämpas även 6 kap. 14 §.  
 
Det som sägs i 6 kap. 11, 12, 13 och 14 § § om årsredovisningen  
ska i stället avse koncernredovisningen och det som sägs om  
företaget ska i stället avse koncernen.  
 
I artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU)  
2020/852 finns ytterligare bestämmelser om innehållet i  
hållbarhetsr apporten för ett moderföretag som ska upprätta en  
hållbarhetsrapport enligt 31 a § och som  
 
1. är ett företag av allmänt intresse enligt artikel 2.1 a -c i  
Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU, och  
 
2. ingår i en koncern som under det senas te räkenskapsåret i  
genomsnitt har haft fler än 500 anställda. Lag (2021:1216).  
 
Koncernredovisning i moderföretag som omfattas av IAS - 
förordningen  
 
32 § Ett företag som omfattas av artikel 4 i  
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av  
den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella  
redovisningsstandarder, i lydelsen enligt Europaparlamentets  
och rådets förordning (EU) 297/2008, ska tillämpa enbart  
följande bestämmelser i detta kapitel:  
 
1. 1–3 a §§ om skyldighet att upprätta koncernredovisning,  
 
2. 4 § 4 om förvaltningsberättelse,  
 
3. 7 § när det gäller hänvisningarna till 2 kap. 5 § om form  
m.m. och 2 kap. 7 § om undertecknande,  
 
4. 12 § första stycket om värderingsprinciper,  
 
5. 14 § n är det gäller hänvisningarna till följande  
bestämmelser i 5 kap.:  
 
– 18 § om lån till ledande befattningshavare,  
 
– 20 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret,  
 
– 32 § om ytterligare upplysningar om lån till ledande  
befattningshavare,  
 
– 37 § om  ytterligare upplysningar om anställda,  
 
– 38 § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare,  
 
– 40 § första stycket 1 samt andra och tredje styckena om  
löner och andra ersättningar,  
 
– 41 § om pensioner och liknande förmåner,  
 
– 42 § om tidigare styrelse och verkställande direktör,  
 
– 43 § om suppleanter och vice verkställande direktör,  
 
– 44 § om avtal om avgångsvederlag, och  
 
– 48 § om ersättningar till revisorer och revisionsföretag,  
 
6. 31 § första stycket, när det gäller hä nvisningarna till 6  
kap. 1 och 2 a –4 §§ om förvaltningsberättelsens innehåll,  
 
7. 31 § andra och tredje styckena om koncernens system för  
intern kontroll och riskhantering, och  
 
8. 31 a–31 c §§ om hållbarhetsrapport för koncernen.  
 
Ett företag som avses i första stycket behöver inte lämna  
upplysningar enligt 6 kap. 1 §, om upplysningarna lämnas på  
någon annan plats i redovisningen. I sådant fall ska  
förvaltningsberättelsen för koncernen innehålla en hänvisning  
till den plats där uppgifterna har lämnat s. Lag (2016:947).  
 
33 § Andra företag än de som avses i 32 § får upprätta  
koncernredovisning med tillämpning av de internationella  
redovisningsstandarder som avses i Europaparlamentets och  
rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om  
tillämp ning av internationella redovisningsstandarder. I sådant  
fall tillämpas 32 §. Lag (2004:1173).  
 
8 kap. Offentliggörande  
 
Registreringsmyndigheten  
 
1 § Med registreringsmyndigheten avses i denna lag Bolagsverket,  
om inte annat följer av andra stycket.  
 
I fråga om stiftelser skall vid tillämpningen av denna lag  
tillsynsmyndigheten enligt 9 kap. 1 § stiftelselagen  
(1994:1220) anses som registreringsmynd ighet. Lag (2004:244).  
 
Årsredovisningens avlämnande till revisorerna  
 
2 § I ett aktiebolag eller en ekonomisk förening ska  
årsredovisningen för det förflutna räkenskapsåret lämnas till  
revisorerna och, i förekommande fall, lekmannarevisorerna  
senast se x veckor före den ordinarie stämma där  
årsredovisningen ska behandlas. Övriga företag ska lämna  
årsredovisningen till revisorerna senast fyra månader efter  
räkenskapsårets utgång. Lag (2016:113).  
 
Ingivande till registreringsmyndigheten  
 
3 § Den skyldig het att offentliggöra årsredovisningen som  
följer av 6 kap. 2 § bokföringslagen (1999:1078) ska  
fullgöras på följande sätt. På samma sätt ska även  
revisionsberättelsen offentliggöras.  
 
1. Aktiebolag  
 
Bestyrkta kopior av handlingarna ska ha kommit in till  
registreringsmyndigheten inom en månad efter det att  
bolagsstämman fastställde balansräkningen och  
resultaträkningen.  
 
På kopian av årsredovisningen ska en styrelseledamot eller  
den verkställande direk tören teckna bevis om att  
balansräkningen och resultaträkningen har fastställts.  
Uppgift ska också lämnas om fastställelsedagen. Beviset ska  
även innehålla uppgift om bolagsstämmans beslut beträffande  
bolagets vinst eller förlust.  
 
2. Ekonomiska föreningar  
 
Kopior av handlingarna ska hållas tillgängliga för alla som  
är intresserade senast från en månad efter det att  
föreningsstämman fastställde balansräkningen och  
resultaträkningen. Efter särskilt föreläggande av  
registreringsmyndigheten ska bestyrkta kopio r av handlingarna  
ges in dit. Sådant föreläggande ska utfärdas när någon begär  
det. Föreningar som enligt 1 kap. 3 § utgör större företag  
och föreningar som är moderföretag i koncerner som enligt  
samma paragraf utgör större koncerner är skyldiga att ge in  
handlingarna till registreringsmyndigheten även om något  
föreläggande inte har utfärdats. Handlingarna ska i dessa  
fall ha kommit in till myndigheten inom en månad från  
fastställelsebeslutet.  
 
På kopian av årsredovisningen ska en styrelseledamot eller  
den verkställande direktören teckna bevis om att  
balansräkningen och resultaträkningen har fastställts.  
Uppgift ska också lämnas om fastställelsedagen. Beviset ska  
även innehålla föreningsstämmans beslut beträffande  
föreningens vinst eller förlust.  
 
3. Handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är  
delägare och grupperingar enligt Europaparlamentets och  
rådets förordning (EG) nr 1082/2006  
 
Kopior av handlingarna ska ha kommit in till  
registreringsmyndigheten inom sex månader efter  
räkenskapsårets utgång.  
 
4. Stiftelser  
 
Kopior av handlingarna ska ha kommit in till  
registreringsmyndigheten inom sex månader efter  
räkenskapsårets utgång. Beträffande kollektivavtalsstiftelser  
samt stiftelser s om avses i 9 kap. 10 § första stycket  
stiftelselagen (1994:1220) gäller i stället att bestyrkta  
kopior ska hållas tillgängliga för alla som är intresserade  
senast från sex månader efter räkenskapsårets utgång.  
 
5. Övriga företag  
 
Kopior av handlingarna ska  hållas tillgängliga för alla som  
är intresserade senast från sex månader efter räkenskapsårets  
utgång. Efter särskilt föreläggande av  
registreringsmyndigheten ska bestyrkta kopior av handlingarna  
ges in dit. Sådant föreläggande ska utfärdas när någon begär  
det. Större företag och moderföretag i större koncerner är  
skyldiga att ge in handlingarna till registreringsmyndigheten  
även om någo t föreläggande inte har meddelats. Handlingarna  
ska i dessa fall ha kommit in till myndigheten inom sex  
månader från räkenskapsårets utgång.  
 
Med en bestyrkt kopia jämställs vid tillämpningen av denna  
lag ett elektroniskt original. Lag (2009:702).  
 
3 a § H andlingar som avses i 3 § får överföras elektroniskt  
till registreringsmyndigheten.  
 
Ett bevis om fastställelse enligt 3 § 1 eller 2 får  
undertecknas med en elektronisk underskrift.  
 
Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer  
meddelar när mare föreskrifter om   
 
1. elektronisk överföring till registreringsmyndigheten av  
sådana handlingar som avses i 3 §,  
 
2. bestyrkande av att en elektronisk kopia överensstämmer med  
originalet, och  
 
3. den elektroniska underskriften enligt andra stycket . 
Lag (2016:644).  
 
Registrering i aktiebolagsregistret  
 
3 b § Har upphävts genom lag (2013:436).  
 
3 c § Registreringsmyndigheten skall registrera årsredovisning  
och revisionsberättelse för aktiebolag i aktiebolagsregistret.  
 
Registreringen skall avfattas på svenska. Om det bolag som en  
registrering avser begär det, skall registreringen dessutom  
avfattas på annat officiellt språk inom den Europeiska unionen  
eller p å norska eller isländska.  
 
Den som begär att en registrering skall avfattas på annat språk  
än svenska skall, om Bolagsverket inte medger annat, ge in en  
översättning till det språket av de uppgifter eller handlingar  
som skall registreras. Översättningen sk all vara gjord av en  
översättare som har auktorisation eller motsvarande behörighet.  
Lag (2008:89).  
 
Kungörande  
 
4 § När årsredovisning och revisionsberättelse för  
aktiebolag, handelsbolag eller grupperingar enligt  
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006  
har getts in till registreringsmyndigheten, ska myndigheten  
kungöra detta. Kungörandet ska ske i en tidning som  
myndigheten ger ut.  
 
I fråga om aktiebolag ska en kungörelse avfattas på samma  
språk som registreringen i aktiebolagsregistret.  
 
Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får  
meddela närmare föreskrifter om sådant kungörande.  
Lag (2009:702).  
 
Förseningsavgifter f ör aktiebolag  
 
5 § Om ett aktiebolag inte ger in bestyrkta kopior av årsredovisning  
och revisionsberättelse eller om årsredovisningen saknar sådant bevis  
som avses i 3 § första stycket, skall bolaget betala förseningsavgift  
till staten enligt 6 §.  
 
Beslut om förseningsavgift fattas av registreringsmyndigheten.  
 
6 § Ett aktiebolag skall betala en förseningsavgift om de  
handlingar som anges i 5 § inte har kommit in till  
registreringsmyndigheten inom sju månader från räkenskapsårets  
utgång. Om bolaget inom den na tid har kommit in med anmälan  
enligt 7 kap. 14 § tredje stycket aktiebolagslagen (2005:551),  
betalat den avgift som är föreskriven för registrering av sådan  
anmälan och ingett en skriftlig försäkran från bolagets revisor  
om att revisionsberättelsen lämn ats till styrelsen, skall dock  
bolaget betala förseningsavgift först om handlingarna inte har  
kommit in inom nio månader från räkenskapsårets utgång.  
Avgiften skall uppgå till 10 000 kr för publika aktiebolag och  
5 000 kr för privata aktiebolag.  
 
Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två  
månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om  
beslut om förseningsavgift enligt första stycket, skall bolaget  
betala en ny förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå  
till 10 000  kr för publika aktiebolag och 5 000 kr för privata  
aktiebolag.  
 
Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två  
månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om  
beslut om förseningsavgift enligt andra stycket, skall bolaget  
betala en ny förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå  
till 20 000 kr för publika aktiebolag och 10 000 kr för privata  
aktiebolag. Lag (2005:918).  
 
7 § Om ett beslut om att bolaget har försatts i konkurs har  
registrerats, får beslut om förseningsavgift inte meddelas.  
 
Om ett beslut om att bolaget har gått i likvidation har  
registrerats, får beslut om förseningsavgift inte meddelas när  
det gäller redovisning för tiden före likvidationsbeslutet.  
Lag (2001:934).  
 
8 § Om bolaget inom den tid som avses i 6 § har g ett in kopior  
av de handlingar som anges i 5 § men kopiorna inte är  
bestyrkta eller handlingarna på annat sätt har någon brist som  
lätt kan avhjälpas, får registreringsmyndigheten meddela  
beslut om förseningsavgift endast om bolaget har underrättats  
om bristen och fått tillfälle att avhjälpa den men inte gjort  
det inom den tid som angetts i underrättelsen. En sådan  
underrättelse får sändas med posten till den postadress som  
bolaget senast har anmält hos registreringsmyndigheten eller  
på annat lämpligt sätt.  
 
Första stycket gäller inte om registreringsmyndigheten har  
avregistrerat bolagets adress med stöd av 27 kap. 6 a §  
aktiebolagslagen (2005:551) och det inte finns något  annat  
lämpligt sätt att sända underrättelsen till bolaget.  
Lag (2020:611).  
 
9 § En förseningsavgift skall efterges, om underlåtenheten att ge in  
handlingen framstår som ursäktlig med hänsyn till omständigheter som  
bolaget inte har kunnat råda över. Avgif ten skall också efterges om  
det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut den.  
 
Bestämmelserna om eftergift skall beaktas även om något yrkande om  
detta inte har framställts, om det föranleds av vad som har  
förekommit i ärendet.  
 
10 § Om en förseningsavgif t inte har betalats efter  
betalningsuppmaning, skall avgiften lämnas för indrivning. Regeringen  
får föreskriva att indrivning inte behöver begäras för ringa belopp.  
 
Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av  
statliga fordringar m .m. Vid indrivning får verkställighet enligt  
utsökningsbalken ske.  
 
11 § Ett beslut om förseningsavgift får verkställas även om det  
inte har vunnit laga kraft.  
 
Om ett bolag har rätt att få tillbaka betalad förseningsavgift  
på grund av en domstols beslut, ska ränta betalas på den  
återbetalade förseningsavgiften från och med månaden efter den  
då förseningsavgiften betalades in till och med den månad då  
återbetalnin g görs. I fråga om räntans storlek tillämpas 65  
kap. 4 § tredje stycket skatteförfarandelagen (2011:1244).  
Lag (2011:1377).  
 
Personligt betalningsansvar  
 
12 § Om kopia av årsredovisning och revisionsberättelse för  
aktiebolag inte har sänts in enligt 3 § fö rsta stycket inom femton  
månader efter räkenskapsårets utgång, svarar styrelseledamöterna och  
verkställande direktören solidariskt för de förpliktelser som  
uppkommer för bolaget.  
 
En styrelseledamot eller verkställande direktör går dock fri från  
ansvar, om  han eller hon visar att underlåtenheten att sända in  
årsredovisning och revisionsberättelse inte beror på försummelse av  
honom eller henne. Ansvar inträder inte för förpliktelser som  
uppkommer efter det att handlingarna har kommit in till  
registreringsmyn digheten.  
 
Vite 
 
13 § Var och en som enligt denna lag eller annan författning är  
skyldig att ensam eller gemensamt med någon annan till  
registreringsmyndigheten ge in redovisningshandling eller  
revisionsberättelse, kan av registreringsmyndigheten föreläggas  
vid vite att fullgöra denna skyldighet.  
 
Fråga om utdömande av vite prövas av registreringsmyndigheten.  
 
I fråga om stiftelser tillämpas 9 kap. 5 § stiftelselagen  
(1994:1220) i stället för för sta och andra styckena.  
Lag (1999:1112).  
 
Publicering av årsredovisningen m.m.  
 
14 § Om ett företag publicerar sin årsredovisning i dess  
helhet, skall publiceringen avse årsredovisningen i den form  
och med den ordalydelse som har legat till grund för  
revisionsberättelsen. Revisionsberättelsen skall därvid åtfölja  
årsredovisningen. Om någon revisionsberättelse inte har  
lämnats, skall årsredovisningen i stället innehålla uppgift om  
detta förhållande och om skälen för det. Lag (1999:1112).  
 
15 § Om ett företag  publicerar sin årsredovisning i  
ofullständigt skick, ska det av publikationen framgå att den  
inte är fullständig. Det ska också anges om den fullständiga  
årsredovisningen har getts in till registreringsmyndigheten.  
 
När en årsredovisning publiceras i o fullständigt skick, får  
den inte åtföljas av revisionsberättelsen. Publikationen ska  
i stället innehålla revisorns uttalande om att den  
fullständiga årsredovisningen har upprättats enligt lag,  
liksom uppgift om anmärkningar enligt  
 
1. 9 kap. 31, 33 och 34 §§ aktiebolagslagen (2005:551),  
 
2. 8 kap. 34, 36 och 37 §§ lagen (2018:672) om ekonomiska  
föreningar,  
 
3. 28–30 §§ revisionslagen (1999:1079), och  
 
4. 4 kap. 11 § andra och tredje styckena st iftelselagen  
(1994:1220).  
 
Om någon revisionsberättelse inte har lämnats, ska detta  
förhållande liksom skälen för det anges.  
 
Trots andra stycket får en ofullständig årsredovisning  
publiceras tillsammans med revisionsberättelsen, om  
ofullständigheten b estår i att  
 
1. upplysningar enligt 5 kap. 37 § har lämnats utan uppgift  
om fördelningen mellan kvinnor och män eller utan uppgift om  
fördelningen mellan olika länder, eller  
 
2. uppgift enligt 5 kap. 38 § inte har lämnats.  
Lag (2018:717).  
 
15 a § En bola gsstyrningsrapport eller en hållbarhetsrapport  
som enligt 6 kap. 8 eller 11 § har upprättats som en handling  
som är skild från årsredovisningen ska offentliggöras  
tillsammans med förvaltningsberättelsen. Bestämmelserna om  
offentliggörande av förvaltningsberättelsen gäller i  
tillämpliga delar beträffande offentliggörandet av  
bolagsstyrningsrapporten och hållbarhetsrapporten.  
 
I stället för att offentliggöra bolags styrningsrapporten  
eller hållbarhetsrapporten enligt första stycket får  
företaget välja att offentliggöra rapporten genom att göra  
den tillgänglig på företagets webbplats.  
Förvaltningsberättelsen ska då innehålla en upplysning om  
detta och en uppgift om den webbplats där rapporten finns  
tillgänglig. I fråga om hållbarhetsrapporten ska  
offentliggörandet på företagets webbplats ske inom sex  
månader från balansdagen.  
 
Andra stycket gäller inte om sådana uppgifter som avses i 7  
kap. 31 § andra stycket med stöd av tredje stycket i samma  
paragraf har tagits in i moderbolagets bolagsstyrningsrapport  
i stället för i förvaltningsberättelsen för koncernen.  
Lag (2016:947).  
 
Koncernredovisning  
 
16 § Detta kapitel tillämpas också i fråga om  
koncernredovisning en, koncernrevisionsberättelsen och  
koncernens hållbarhetsrapport med följande avvikelser:  
 
1. Trots 3 § 2 och 5 är moderföretag alltid skyldiga att ge  
in koncernredovisningen och koncernrevisionsberättelsen till  
registreringsmyndigheten.  
 
2. Trots 15 § andra stycket får en ofullständig  
koncernredovisning, förutom i fall som avses i 15 § fjärde  
stycket, publiceras tillsammans med  
koncernrevisionsberättelsen, om ofullständigheten består i  
att uppgifter som anges  i 7 kap. 16 § första stycket 4 och  
som inte är väsentliga har utelämnats. Lag (2016:947).  
 
9 kap. Delårsrapport  
 
Skyldighet att lämna delårsrapport  
 
1 § Ett företag som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen  
(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och 
värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § andra stycket lagen  
(1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag är skyldigt  
att upprätta koncernredovisning, ska minst en gång under ett  
räkenskapsår som omfattar mer än tio månader lämna en särskild  
redovisnin g (delårsrapport).  
 
Delårsrapporten ska upprättas för en period mellan  
räkenskapsårets början och delårsperiodens utgång. Minst en  
delårsrapport ska, om inte något annat följer av 16 kap. 5 §  
lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, omfatta en period av  
minst hälften och högst två tredjedelar av räkenskapsåret. I 16  
kap. lagen om värdepappersmarknaden finns ytterligare  
bestämmelser om vilka företag som ska lämna delårsrapport.  
 
Delårsrapporten ska upprättas i vanlig läsbar form eller i  
elektronisk form. Den ska avfattas på svenska. Lag (2008:277).  
 
Tillhandahållande av delårsrapport  
 
2 § Delårsrapporten ska hållas tillgänglig hos företaget för  
var och en som vill ta del av den. E n kopia ska genast sändas  
till en sådan aktieägare, bolagsman eller medlem som begär  
det och uppger sin postadress. En delårsrapport som avses i 1 §  
andra stycket andra meningen och en delårsrapport som avses  
i 16 kap. 5 § lagen (2007:528) om värdepappersm arknaden ska  
senast två månader efter rapportperiodens utgång lämnas till  
registreringsmyndigheten i enlighet med bestämmelserna i 8  
kap. 3, 3 a och 3 c §§.  
 
Om delårsrapporten inte lämnas till registreringsmyndigheten  
i rätt tid, tillämpas 8 kap. 13 §.  
 
Ytterligare bestämmelser om offentliggörande av  
delårsrapporter finns i 17 kap. lagen om  
värdepappersmarknaden, för sådana företag som är skyldiga att  
upprätta delårsrapport enligt den lagen. Lag (2013:436).  
 
Delårsrapportens innehåll  
 
3 § Delårsrapporten s kall bestå av  
 
1. en balansräkning i sammandrag,  
 
2. en resultaträkning i sammandrag,  
 
3. noter, och  
 
4. delårsinformation.  
 
Balansräkningen och resultaträkningen skall minst innehålla de  
rubriker och delsummeringar som redovisades i den senaste  
årsredovisningen. Samma principer skall följas för redovisning  
och värdering som när årsredovisningen upprättas.  
 
Noterna skall innehålla information om väsentliga  
beloppsförändringar som inträffat under den aktuella perioden.  
 
Delårsinformationen skall innehålla information om händelser  
som är av väsentlig betydelse för att förstå utvecklingen av  
företagets ställning och resultat och en beskrivning av  
väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer som för etaget står  
inför. Delårsinformationen skall dessutom innehålla uppgifter  
om transaktioner med närstående som väsentligen påverkat  
företagets ställning och resultat.  
 
Ett moderföretag skall i delårsrapporten, utöver uppgifter om  
moderföretaget, lämna uppgi fter för koncernen motsvarande det  
som sägs i första -fjärde styckena. Lag (2007:367).  
 
4 § Om det inte finns särskilda hinder, skall i anslutning till  
uppgifter enligt 3 § även lämnas motsvarande uppgifter för samma  
rapportperiod under det närmast föregåen de räkenskapsåret.  
 
Begrepp och termer skall så långt det är möjligt stämma överens med  
dem som har använts i den senast framlagda årsredovisningen eller, i  
förekommande fall, koncernredovisningen.  
 
5 § Ett företag som omfattas av artikel 4 i Europaparlamentets  
och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om  
tillämpning av internationella redovisningsstandarder skall i  
fråga om delårsrapporter tillämpa kommissionens förordning (EG)  
nr 1725/2003 av den 29 september 2003 om antagande av vissa  
redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och  
rådets förordning (EG) nr 1606/2002.  
 
Ett företag som avses i första stycket skall tillämpa enbart  
följande bestämmelser i detta kapitel:  
 
1. 1 § tredje stycket om språk och form,  
 
2. 2 § om tillhandahållande av delårsrapport m.m.,  
 
3. 3 § första -fjärde styckena om delårsrapportens innehåll för  
uppgifter om moderföretaget, och  
 
4. 6 § om granskning av revisor.  
 
I delårsrapporten skall företag et dessutom lämna en beskrivning  
av väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer som de företag som  
ingår i koncernen står inför. Lag (2007:367).  
 
6 § Om en delårsrapport har granskats av en revisor, skall även  
revisorns rapport bifogas delårsrapporten.  
 
Om delårsrapporten inte är granskad av en revisor, skall det  
anges i rapporten. Lag (2007:367).  
 
10 kap. Överklagande  
 
1 § Beslut av registreringsmy ndigheten enligt denna lag får  
överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. I fråga om beslut  
som avses i 8 kap. 6, 9 och 13 §§ gäller att överklagande skall  
ske inom två månader från dagen för beslutet.  
 
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammar rätten.  
Lag (1999:1112).  
 
 
Övergångsbestämmelser  
 
2020:1033  
 
1. Denna lag träder i kraft den 2 januari 2021.  
 
2. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande för aktiebolag  
och ekonomiska föreningar som omfattas av punkt 2 och 3 i  
ikraftträdande - och överg ångsbestämmelserna till lagen  
(2020:1026) om upphävande av lagen (2004:299) om  
inlåningsverksamhet.  
 
 
Bilaga 1  
 
Uppställningsform för balansräkningen (kontoform)  
 
TILLGÅNGAR  
 
A. Tecknat men ej inbetalt kapital  
 
B. Anläggningstillgångar  
 
I. Immateriella anläggningstillgångar  
 
1. Balanserade utgifter för utvecklingsarbeten och liknande  
arbeten  
 
2. Koncessioner, patent, licenser, varumärken samt liknande  
rättigheter  
 
3. Hyresrätter och liknande rättigheter  
 
4. Goodwill  
 
5. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar  
 
II. Materiella anläggningstillgångar  
 
1. Byggnader och mark  
 
2. Maskiner och andra tekniska anläggningar  
 
3. Inventarier, verktyg och installationer  
 
4. Pågående nyanläggningar och förskott avseende materiella  
anläggningstillgångar  
 
III. Finansiella anläggningstillgångar  
 
1. Andelar i koncernföretag  
 
2. Fordringar hos koncernföretag  
 
3. Andelar i intresse företag och gemensamt styrda företag  
 
4. Fordringar hos intresseföretag och gemensamt styrda företag  
 
5. Ägarintressen i övriga företag  
 
6. Fordringar hos övriga företag som det finns ett  
ägarintresse i  
 
7. Andra långfristiga värdepappersinnehav  
 
8. Lån till delägare och andra, till vilka delägare står i  
sådant förhållande som sägs i 21 kap. 1 § 3, 4 eller 5  
aktiebolagslagen (2005:551)  
 
9. Andra långfristiga fordringar  
 
C. Omsättningstillgångar  
 
I. Varulager m.m.  
 
1. Råvaror och förnödenheter  
 
2. Varor under tillverkning  
 
3. Färdiga varor och handelsvaror  
 
4. Pågående arbete för annans räkning  
 
5. Förskott till leverantörer  
 
II. Fordringar  
 
1. Kundfordringar  
 
2. Fordringar hos koncernföretag  
 
3. Fordringar ho s intresseföretag och gemensamt styrda företag  
 
4. Fordringar hos övriga företag som det finns ett  
ägarintresse i  
 
5. Övriga fordringar  
 
6. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter  
 
III. Kortfristiga placeringar  
 
1. Andelar i koncernföretag  
 
2. Övriga kortfristiga placeringar  
 
IV. Kassa och bank  
 
EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER  
 
A. Eget kapital, med uppgift om vad som utgör fritt eget  
kapital och bundet eget kapital  
 
Aktiebolag:  
 
I. Aktiekapital  
 
II. Öv erkursfonder  
 
1. Bunden överkursfond  
 
2. Fri överkursfond  
 
III. Uppskrivningsfond  
 
IV. Andra fonder  
 
1. Reservfond  
 
2. Kapitalandelsfond  
 
3. Fond för verkligt värde  
 
4. Fond för utvecklingsutgifter  
 
5. Övrigt  
 
V. Balanserad vinst eller förlust  
 
VI. Årets resultat  
 
Ekonomiska föreningar:  
 
I. Inbetalda insatser och emissionsinsatser  
 
1. Medlemsinsatser  
 
2. Förlagsinsatser  
 
II. Uppskrivningsfond  
 
III. Andra fonder  
 
1. Reservfond  
 
2. Kapitalandelsfond  
 
3. Fond för verkligt värde  
 
4. Fond för utvecklingsutgifter  
 
5. Övrigt  
 
IV. Balanserad vinst eller förlust  
 
V. Årets resultat  
 
Övriga företag:  
 
I. Eget kapital vid räkenskapsårets början  
 
II. Insättningar eller uttag under året  
 
III. Förändringar i kap italandelsfonden  
 
IV. Förändringar i fonden för verkligt värde  
 
V. Årets resultat  
 
VI. Eget kapital vid räkenskapsårets slut  
 
B. Obeskattade reserver  
 
C. Avsättningar  
 
1. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser  
 
2. Avsättningar för skatter  
 
3. Övriga avsättningar  
 
D. Skulder  
 
1. Obligationslån  
 
2. Skulder till kreditinstitut  
 
3. Förskott från kunder (får även redovisas som avdragspost  
under Varulager m.m.)  
 
4. Leverantörsskulder  
 
5. Växelskulder  
 
6. Skulde r till koncernföretag  
 
7. Skulder till intresseföretag och gemensamt styrda företag  
 
8. Skulder till övriga företag som det finns ett ägarintresse i  
 
9. Skatteskulder  
 
10. Övriga skulder  
 
11. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter  
Lag (2020:1033).  
 
Bilaga 2  
 
Uppställningsform I för resultaträkning (rapportform med  
kostnadsslagsindelning)  
 
1. Nettoomsättning  
 
2. Förändring av varulager  
 
3. Aktiverat arbete för egen räkning  
 
4. Övriga rörelseintäkter  
 
5. Råvaror och förnödenheter  
 
6. Övriga externa kostnader  
 
7. Personalkostnader  
 
8. Avskrivningar och nedskrivningar av materiella och  
immateriella anläggningstillgångar  
 
9. Nedskrivningar av omsättningstillgångar utöver normala  
nedskrivningar  
 
10. Övriga rörelsekostnader  
 
11. Intäkter från andelar i koncernföretag  
 
12. Intäkter från andelar i intresseföretag och gemensamt  
styrda företag  
 
13. Intäkter från övriga företag som det finns ett  
ägarintresse i  
 
14. Intäkter från övriga värdepapper och fordringar som är  
anläggningst illgångar (med särskild uppgift om intäkter från  
koncernföretag)  
 
15. Övriga ränteintäkter och liknande intäkter (med särskild  
uppgift om intäkter från koncernföretag)  
 
16. Nedskrivningar av finansiella anläggningstillgångar och  
kortfristiga placeringar  
 
17. Räntekostnader och liknande kostnader (med särskild  
uppgift om kostnader som avser koncernföretag)  
 
18. Bokslutsdispositioner  
 
19. Skatt på årets resultat  
 
20. Övriga skatter  
 
21. Årets resultat  
Lag (2015:813).  
 
 
Bilaga 3  
 
Uppställningsform II för resultaträkning (rapportform med  
funktionsindelning)  
 
1. Nettoomsättning  
 
2. Kostnad för sålda varor  
 
3. Bruttoresultat  
 
4. Försäljningskostnader  
 
5. Administrationskostnader  
 
6. Övriga rörelseintäkter  
 
7. Övriga rörelsekostnader  
 
8. Intäkter från andelar i koncernföretag  
 
9. Intäkter från andelar i intresseföretag och gemensamt  
styrda företag  
 
10. Intäkter från övriga företag som det finns ett  
ägarintresse i  
 
11. Intäkter från övriga värdepapper och fordringar som är  
anläggningstillgångar (med särskild uppgift om intäkter från  
koncernföretag)  
 
12. Övriga ränteintäkter och liknande intäkter (med särskild  
uppgift om intäkter från koncernföretag)  
 
13. Nedskrivning ar av finansiella anläggningstillgångar och  
kortfristiga placeringar  
 
14. Räntekostnader och liknande kostnader (med särskild  
uppgift om kostnader som avser koncernföretag)  
 
15. Bokslutsdispositioner  
 
16. Skatt på årets resultat  
 
17. Övriga skatter  
 
18. År ets resultat  
Lag (2015:813).  
 
 
Övergångsbestämmelser  
 
1995:1554  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.  
 
2. Bestämmelserna i 8 kap., 9 kap. 2 § andra stycket och 10 kap. 2 §  
skall tillämpas första gången i fråga om offentliggörande av  
årsredovisning, koncernredovisning, revisionsberättelse och  
delårsrapport avseende det räkenskapsår som inleds närmast efter den  
31 december 1995.  
 
3. I bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket  lagen  
(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och  
värdepappersbolag och 1 kap. 1 § andra stycket lagen  
(1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall  
bestämmelserna i 2 - 6 kap., 9 kap. 1 §, 2 § första stycket, 3  
och 4§§ samt 10 kap. 1 § tillämpas första gången i fråga om det  
räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1995.  
 
I övriga bolag skall de angivna bestämmelserna samt  
bestämmelserna i 7 kap. tillämpas första gången i fråga om det  
räkenskapsår som inleds närmast efter den  31 december 1996.  
Aktiebolag som vid utgången av år 1997 tillämpat äldre  
bestämmelser får dock göra det även fortsättningsvis intill  
utgången av det sista räkenskapsår som inletts före den 1 april  
1998. I aktiebolag som har avförts från aktiebolagsregistr et 
senast den 31 december 1997 och i aktiebolag som avförs från  
aktiebolagsregistret enligt punkten 5 i övergångsbestämmelserna  
till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)  
efter ansökan som har skett före utgången av oktober 1997 skall  
de angivna bestämmelserna över huvud taget inte tillämpas.  
Lag (1997:978).  
 
4. Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till en  
föreskrift i 11 kap. aktiebolagslagen som har ersatts genom en  
bestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen.  
 
5. Bestämmelsen i 4 kap. 5 § tredje stycket skall inte tillämpas på  
nedskrivning som har gjorts före lagens ikraftträdande.  
 
6. Belopp som har avsatts till uppskrivningsfond före lagens  
ikraftträdande får användas även för nödvändiga nedskrivningar på  
anläggningstillgångar. Om detta görs skall upplysning om detta lämnas  
i en not.  
 
1997:545  
 
Denna lag träder i kraft den 1 novembe r 1997. Äldre  
föreskrifter gäller för beräkning av ränta för tid före den 1  
januari 1998.  
 
1998:9  
 
Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas  
första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast  
efter den 31 december 1998.  
 
1998:761  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.  
 
2. Bestämmelserna i 5 kap. 19 a § och 8 kap. 2 § skall  
tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast  
efter den 31 december 1998.  
 
3. Om anmälan om fortsatt bolagsstämma har gjorts före  
ikraftträdandet, skall 8 kap. 6 § tillämpas i sin äldre  
lydelse. Lag (1998:1549).  
 
1999:1112  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den  
31 december 1999.  
 
2. Föreskriften i 4 kap. 5 § tredje stycket gäller inte  
nedskrivning som har gjorts innan ett företag, för vilket  
årsredovisningslagen (1995:1554) inte har gällt tidigare,  
första gången tillämpar lagen.  
 
3. Belopp som h ar satts av till uppskrivningsfond med stöd av 9  
kap. 4 § första stycket lagen om ekonomiska föreningar  
(1987:667) får användas även för nödvändiga nedskrivningar av  
anläggningstillgångar. Om detta görs, skall upplysning om detta  
lämnas i en not.  
 
4. Lagen  (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag  
skall upphöra att gälla vid utgången av år 1999. Lagen skall  
dock fortfarande tillämpas för räkenskapsår som har inletts  
före nämnda tidpunkt. I fråga om juridiska personer som avses i  
2 kap. 2 § första s tycket bokföringslagen (1999:1078), med  
undantag för Svenska kyrkan och dess organisatoriska delar,  
skall lagen tillämpas även för räkenskapsår som inleds före  
utgången av år 2000.  
 
2000:34  
 
Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000 och tillämpas första  
gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31  
december 2000.  
 
2000:73  
 
Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000. Äldre bestämmelser  
gäller dock fortfarande i fråga om redovisninge n för  
räkenskapsår som har avslutats före lagens ikraftträdande.  
 
2001:934  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.  
 
2. De nya bestämmelserna i 8 kap. 7 § tillämpas beträffande  
årsredovisningar och revisionsberättelser för räkenskapsår som  
avslutas  den 31 december 2001 eller senare.  
 
2002:1062  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den  
31 december 2002.  
 
2. För räkenskapsår som inleds under första halvåret 2003 skall  
uppgift om sjukfrånvaron avse tiden efter den 30 juni 2003.  
 
2003:487  
 
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004 och tillämpas för  
räkenskapsår som avslutas den 31 december 2003 eller senare . 
 
2003:774  
 
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den  
31 december 2003.  
 
2004:244  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004.  
 
 
2. Ärenden som har kommit in till Patent - och 
registreringsverket men i vilka verket inte har fattat beslut  
före ikraftträdandet skall överlämnas till Bolagsverket för  
fortsatt handläggning.  
 
2004:1173  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005 och tillämpas  
första gången för räkenskapsår som in leds närmast efter den 31  
december 2004. Bestämmelserna i 4 kap. 14 f och 14 g §§ får  
dock tillämpas först för det räkenskapsår som inleds närmast  
efter den 31 december 2011. Lag (2010:690).  
 
2. Ett företag som upprättar koncernredovisning med tillämpning  
av de redovisningsstandarder som har antagits enligt  
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av  
den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella  
redovisningsstandarder får  föra över belopp som i  
koncernredovisningen har avsatts till kapitalandelsfonden till  
fritt eget kapital.  
 
2005:192  
 
Denna lag träder i kraft den 1 maj 2005 och tillämpas första  
gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 30  
april 2005.  
 
 
2005:556  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den  
31 december 2005.  
 
2. Medel som har tillförts överkursfonden före den 1 januari  
2006 utgör även därefter bundet eget kapital . I den första  
årsredovisning som upprättas efter den 1 januari 2006 skall de  
tas upp under reservfonden.  
 
2006:456  
 
Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006 och tillämpas första  
gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter utgången  
av juni 2006.  
 
2006:565  
 
Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006 och tillämpas första  
gången för räkenskapsår som inleds närmast efter den 30 juni  
2006.  
 
2006:871  
 
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2007 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den  
31 december 2006.  
 
2007:132  
 
Denna lag träder i kraft den 1 maj 2007 och tillämpas första  
gången för räkenskapsår som inleds närmast efter den 30 april  
2007.  
 
2007 :367 
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2007.  
 
2. Företag som inte omfattas av 16 kap. 5 § lagen (2007:528) om  
värdepappersmarknaden får tillämpa bestämmelserna i 9 kap. 3 §  
om delårsrapporters innehåll m.m. i deras lydelse före den 1  
juli 2007 för räkenskapsår som avslutas senast den 30 juni  
2008. Sådana företag behöver inte heller tilllämpa 9 kap. 6 §  
om revisors granskning för nämnda räkenskapsår. Lag (2007:541).  
 
2007:872  
 
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter  
utgången av december 2007.  
 
2009:34  
 
Denna lag träder i kraft den 1 mars 2009 och tillämpas första  
gången för det räkenskapsår som inleds  närmast efter den 28  
februari 2009.  
 
2009:573  
 
Denna lag träder i kraft den 1 juli 2009 och tillämpas första  
gången för det räkenskapsår som påbörjas närmast efter den 30  
juni 2009.  
 
2010:686  
 
Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2010 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som avslutas närmast efter  
den 31 juli 2010.  
 
2010:848  
 
Denna lag träder i kraft den 1 november 2010 och tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter  
den 31 oktober 2010.  
 
2010:1515  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011.  
 
2. Bestämmelsen i 4 kap. 3 § tredje stycket i sin nya lydelse  
tillämpas första gången för det räkenskapsår som inl eds närmast  
efter den 31 december 2010. Övriga bestämmelser tillämpas  
första gången för det räkenskapsår som avslutas närmast efter  
den 31 december 2010.  
 
2011:1377  
 
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2012 och tillämpas på  
ränta som hänför sig till tid  från och med den 1 januari  
2013.  
 
2014:542  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2014.  
 
2. Äldre föreskrifter får tillämpas för det räkenskapsår som  
har inletts närmast före ikraftträdandet.  
 
2015:813  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2016.  
 
2. Lagen tillämpas första gången för det räkenskapsår som  
inleds närmast efter den 31 december 2015.  
 
2016:113  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016.  
 
2. De nya bestämmelserna i 3 kap. 7 §, 6 kap. 2 § och 7 kap.  
8 och 32 §§ tillämpas första gången för det räkenskapsår som  
inleds närmast efter den 30 juni 2016.  
 
2016:947  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 december 2016.  
 
2. Lagen tillämpas första gången för det räkenskapsår som  
inleds närmast efter den 31 december 2016.