TSFS 2017:54  
VÄGTRAFIK  
 
Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd  
om kontrollbesiktning  
(konsoliderad elektronisk utgåva)  
Ändringar införda t.o.m. TSFS 202 1:58. 
Den konsoliderade elektroniska utgåvan kan innehålla fel. Observera därför 
att det alltid är den tryckta utgåva n som gäller.  
 
 

  
 Innehåll  
1 kap. Inledande bestämmelser  ................................ ................................ .. 1 
Definitioner  ................................ ................................ ...............................  2 
2 kap. Genomförande av kontrollbesiktning  ................................ .............  7 
Allmänt  ................................ ................................ ................................ ..... 7 
Omfattning  ................................ ................................ ................................  9 
Genomförande  ................................ ................................ ..........................  9 
3 kap. Bedömningsresultat  ................................ ................................ ........  11 
4 kap. Föreläggandetid  ................................ ................................ ..............  13 
5 kap. Besiktningsprotokoll  ................................ ................................ ...... 13 
6 kap. Körförbudsmärke  ................................ ................................ ...........  14 
7 kap. Rapportering till Transportstyrelsen  ................................ ............  14 
8 kap Undantag från kravet på periodisk kontrollbesiktning  ...............  16 
9 kap. Övrigt  ................................ ................................ ..............................  17 
Reservrutiner ................................ ................................ ...........................  17 
Undantag  ................................ ................................ ................................ . 17 
Ikraftträdande – och övergångsbestämmelser  ................................ ........  18 
Bilaga 1. Kontrollprogram – bil, släp  ................................ .......................  19 
Bilaga 2. Kontrollprogram – motorcykel  ................................ ...............  111 
Bilaga 3. Kontroll program – tung terrängvagn, traktor,  traktor b, 
motorredskap och släpfordon till dessa samt  EG -mobilkran och 
släp till dessa  ................................ ................................ ............................  147 
Bilaga 4. Körförbudsmärke  ................................ ................................ .... 203 
Bilaga 5. Förenklad ljudnivåmätning  ................................ ....................  205 
Bilaga 6. Nomenklatur ................................ ................................ .............  207 
Bilaga 7. Rapportering vid avbruten kontrollbesiktning  .....................  253 
Bilaga 8 Rapportering vid föreläggande om 
registreringsbesiktning  ................................ ................................ ............  255 
Bilaga 9. Fordonsspecifika uppgifter  ................................ .....................  259 
Bilaga 10. Översättningstabell för tillverkarspecifik information 
för besiktning  ................................ ................................ ...........................  261 
 
 

 
 1 
Transportstyrelsens  föreskrifter  och allmänna råd  
om kontrollbesiktning ; 
(konsoliderad elektronisk utgåva)  
beslutade den 19 maj 2017 . Ändringar införda t.o.m. TSFS 2021 :58. 
Den konsoliderade elektroniska utgåvan kan innehålla fel. Observera därför 
att det alltid är den tryckta utgåvan som gäller.  
1 kap. Inledande bestämmelser  
1 §  Dessa föreskrifter anger närmare  bestämmelser om kontrollbesikt ning 
enligt fordonslagen (2002:574) och fordonsförordningen (2009:211) och om 
undantag från periodisk återkommande kontrollbesiktning.  
I bilaga  1–3 anges vilka system och komponenter som ska kontrolleras.  
I bilaga  4 anges hur ett körförbudsmärke ska se ut och vilka uppgifter 
som ska anges på märket.  
I bilaga 5 anges hur en förenklad ljudnivåmätning ska genomföras på 
personbil och lastbil.  
I bilaga  6 anges den nomenklatur som ska användas i bes iktnings proto -
kollet.  
I bilaga  7 anges hur en avbruten kontrollbesiktning ska rapporteras.  
I bilaga  8 anges hur ett föreläggande om registreringsbesiktning ska 
rapporteras.  
I bilaga  9 anges vilka fordonsspecifika uppgifter som ska finnas till -
gängliga för  besiktningsorganen.  
I bilaga 10 anges översättningstabellen för rapportering av 
fordonsspecifika brister enligt kommissionens genomförandeförordning 
(EU) 2019/621 av den 17 april 2019 om den tekniska information som krävs 
för trafiksäkerhetsprovning av de  komponenter som ska provas, om 
användningen av de rekommenderade testmetoderna och om fastställande av 
detaljerade regler om dataformat och förfaranden för tillgång till den 
relevanta tekniska informationen . Översättningstabellen  ska användas vid 
besiktni ng av fordon som registrerats den 20 maj 2018  eller senare . (TSFS 
2021:58 ) 
1 a § I kommissionens genomförande förordning (EU) 2019/621  av den 
17 april 2019 om den tekniska information som krävs för trafik säkerhets -
provning av de komponenter som ska provas,  om användningen av de 
rekommenderade testmetoderna och om fastställande av detaljerade regler 
om dataformat och förfaranden för tillgång till den relevanta tekniska TSFS 20 17:54 
Konsoliderad elektronisk 
utgåva  
VÄGTRAFIK  
 
 
 
 2 TSFS 2017: 54 
informationen finns b estämmelser om de villkor som gäller för 
kontrollbesiktning där det f inns fordonsspecifika uppgifter angivna, för 
fordon som registrera ts den  20 maj 2018 eller senare med stöd av ett i 
Sverige giltigt typgodkännande utfärdat enligt  
1. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 167/2013  av den 
5 februari 2013 om godkän nande och marknadstillsyn av jordbruks - och 
skogsbruksfordon,  
2. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 
15 januari 2013 om godkännande av och marknadstillsyn för två - och 
trehjuliga fordon och fyrhjulingar, eller   
3. Europaparlam entets och rådets direktiv 2007/46/EG  av den 
5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av 
motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter 
och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon.  
Fordonsspec ifika uppgifter som ska användas vid trafiksäkerhets prov-
ning finns även för fordon som registrerats den 1  september 2020 eller 
senare med stöd av ett i Sverige giltigt typgodkännande utfärdat enligt 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858 av den 30  maj 
2018 om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon och 
släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata 
tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om ändring av förord -
ningarna (EG) nr  715/2007 och (EG) nr 595/2009 samt om upphävande av 
direktiv 2007/46/EG . (TSFS 2021:37)  
Definitioner  
2 § I dessa föreskrifter används följande begrepp med nedan angiven 
betydelse.  
ackrediterad 
verkstad  fordonsverkstad som inom sin egen organisation in -
rymmer ett kontrollorg an som ackrediterats för 
kontroll av egna reparationer med stöd av Europa -
parlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 
av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och 
mark nadskontroll i samband med saluföring av pro -
dukter och upphävande av föror dning (EEG) 
nr 339/93, i den ursprungliga lydelsen, samt lagen 
(2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll  
alternativ 
kontrollmetod  annan kontrollmetod, som besiktningsorganet själv 
definierat i det egna ledningssystemet, som ger ett lik -
värdigt resu ltat 
bedömning tre (3)  fordonet har försämrats i otillåten grad beträffade 
föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrust -
ning och bristen har sådan betydelse att fordonet inte 
kan användas utan uppenbar fara för trafiksäkerheten  
  
 3 TSFS 2017:54  
bedömning två (2)  fordonet har försämrats i otillåten grad beträffade 
föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrust -
ning och bristen är inte enkel ur miljö - eller 
trafiksäkerhetssynpunkt  
bedömning två (2)  
utmärkt med kryss 
(x) fordonet uppfyller inte föreskrivna kra v men bristen 
är enkel ur miljö - eller trafiksäkerhetssynpunkt och 
föranleder inget krav på efterkontroll, men en skyl -
dighet för fordonsägaren att skyndsamt åtgärda 
bristen  
bedömning E  faktiskt passagerarantal färre än max antal passa -
gerare  
bedömning K används vid avbruten kontrollbesiktning då ett eller 
flera kontrollmoment inte kunnat utföras  
bedömning R  fordonet har ändrats från senaste godkända utförande 
och måste genomgå ny registreringsbesiktning, för att 
det ska säkerställas att fordonet uppfyl ler föreskrivna 
krav på beskaffenhet och utrustning  
bedömning S  fordonet har samverkande brister , där två eller fler  
brister  samverkar på ett sådant sätt att bris terna 
sammantaget bedöms vara  allvarliga re än de enskilda 
bristerna var för sig. Den sammanta gna bedömningen 
sker därför på en högre nivå i kontrollprogrammet 
och med nästa högre grund för bedömning  
bedömningskod  kod som anger bristens betydelse ur miljö - eller 
trafik säkerhetssynpunkt eller utfallet av besiktningen  
besiktning  alla besiktningsf ormer (fullständig kontrollbesiktning, 
flygande inspektion, efterkontroll, registrerings besikt -
ning, lämplighetsbesiktning och moped besikt ning)  
besiktningsstation  anläggning, fast eller mobil, där besiktningar utförs; 
en mobil anläggning ska utgöras av  ett fordon som är 
registrerat i vägtrafikregistret  
besiktnings -
programkod  kod som anger vilken typ av besiktning som avses  
brist vars 
omfattning 
betecknas med 
graden ”något ” system/komponent är inte i fullgott eller oskadat 
skick och bristen är fullt mä rkbar  
brist vars om -
fattning betecknas 
med graden 
”påtaglig ” bristen kan klart konstateras och är av betydande 
storlek  
 
 
 4 TSFS 2017: 54 
brist vars 
omfattning 
betecknas med 
graden ”mycket ” bristen är helt uppenbar och påfallande stor  
bromskontroll  undersökning av bromssy stem enligt kontroll program  
effektivitet  anges i procent och utgörs av bromskraft dividerat 
med tyngdkraft multiplicerat med 100  
efterkontroll  besiktning där åtgärdade brister, från den föregående 
fullständiga kontrollbesiktningen eller flygande 
inspekt ionen, kontrolleras  
enkel provkörning  undersökning av fordonet genom körning kortare 
sträcka för kontroll av allmän kör barhet  
enkla brister  brist med bedömningen två utmärkt med kryss (2x), 
upptäckt vid fullständig kontrollbesiktning eller efter -
kontro ll  
fastsättning  fixering av en detalj eller komponent på sådant sätt att 
den fyller sin givna funktion utan att riskera att lossna  
felindikator 
(OBD)  en lampa eller en ljudsignal som gör fordonets förare 
uppmärksam på att en utsläppsrelaterad komponent 
som är knuten till OBD -systemet eller själva OBD -
systemet inte fungerar  
flygande 
inspektion  samlingsnamn på de olika slumpmässiga tekniska 
kontroller av fordon i trafik som utförs av polis eller 
bilinspektör längs med vägar  
fordonsidentifieri
ngsnummer  chassinummer, ramnummer eller motsvarande sär -
skilda märkning  
fordonsspecifika 
uppgifter  tekniska uppgifter, referensdata eller g ränsvärden 
som behövs vid en besiktning av ett visst fordon  
fordonsår  den uppgift i vägtrafikregistret som anger ett fordons 
årsmodell eller om sådan uppgift saknas, till verk-
nings år, eller om båda uppgifterna saknas, det år 
under vilket fordonet första gången togs i bruk  
fullständig 
kontrollbesiktning  den ordinarie besiktningsformen, enligt kontroll -
program i bilaga 1 –3 
fullständig 
provkörning  undersökning av fordonets egenskaper genom normal 
körning med inlagda moment för kontroll av broms - 
och manöverförmåga samt körbarhet  
funktion  verkan på avsett sätt vad avser ett system, en kom po-
nent eller en detalj  
  
 5 TSFS 2017:54  
funktionskontr oll kontroll av om ett system, en komponent eller en 
detalj fungerar på avsett sätt vid normal användning 
eller manövrering  
funktions -
möjlighet  bedömning av om ett system, en komponent eller en 
detalj har möjlighet att fungera då funktionskontroll 
inte är  möjlig att genomföra  
föreläggande om 
kontrollbesiktning  krav på att utföra en fullständig kontrollbesiktning  
föreläggande om 
avhjälpande av 
brister  krav på efterkontroll eller åtgärder, reparation och 
kontroll, vid ackrediterad verkstad  
förenklad 
ljudn ivåkontroll  mätning av nivån på avgasljud enligt bilaga  5 
garanterat tryck  det minsta tryck som tillverkaren garanterar finns 
tillgängligt i bromscylindern vid maximal bromsning 
(Pgar) och som används för beräkning av maximal 
bromskraft och effektivitet; som alternativ för släp -
vagnar från och med årsmodell 2005 samt för släp -
vagnar som är utrustade med ett elektroniskt broms -
system (EBS) ska trycket 0,80  MPa användas, för 
övriga släpvagnar är trycket fastställt till 0,65 MPa  
glapp  rörelse i en led eller lagring utöver den rörelse som är 
normalt spel i konstruktionen  
glappkontroll  kontroll av glappets storlek i en led eller lagring, 
under avlastning då så är möjligt  
hjulvarv vid 
bromskontroll  hjulvarv som i beräkningshänseende tillåts avvika 
± 25 % från ett helt hjulvarv  
kontroll inte 
utförd  system eller komponent som inte har kontrollerats på 
grund av konstaterad brist på fordon alternativt att 
fordonets konstruktion eller utförande omöjliggör 
kontroll  
kontrollbesiktning  övergripande begrepp för fordon skontroller som inne -
fattar fullständig kontrollbesiktning och efter kontroll  
kärvning  tillstånd som för ett system, en komponent eller en 
detalj betyder försämrad/osäker funktion eller man -
övrering  
körförbudsmärke  märke som anbringas på ett fordon när k örförbud 
meddelas (bilaga  4) 
ljudkontroll  subjektiv bedömning av nivån på avgasljud eller ljud 
från en misstänkt skada genom avlyssning  
 
 
 6 TSFS 2017: 54 
medelbromskraft 
under ett hjulvarv  beräknat medelvärde av den bromskraft som vid 
bromskontroll utvecklas under ett gen omsnittligt 
hjulvarv med konstant pedal - eller manövertryck  
mätning  bestämning av storhetsvärde med hjälp av mätut -
rustning  
okulärkontroll  kontroll som i huvudsak baseras på synintryck, men 
som även kan innefatta intryck via andra sinnesorgan 
samt enkla re handgrepp och enkel mätning  
periodisk 
kontrollbesiktning  återkommande fullständig kontrollbesiktning enligt 
fordonsförordningen (2009:211)  
position  kod bestående av 1 –4 siffror som identifierar system, 
delsystem, komponent och enskilda komponenter och  
detaljer enligt  kontroll program i bilaga 1–3 
referensbroms -
kraft  den bromskraft för en hjulaxel som alstras i däckens 
periferier vid prov i en rull broms provare och som är 
relaterad till ett bromscylindertryck angivet i doku -
ment utfärdat vid typgodkän nande enligt ECE R  13 
retardationsprov  mätning, eller mätning och beräkning, av fordonets 
retardationsförmåga genom att bromsen ansätts under 
provkörning på en plan och belagd väg med god frik -
tion 
rostskadekontroll  kontroll av rostskada som inleds med o kulär kontroll 
men som övergår till undersökning med kontroll -
verktyg om rostangrepp kan konstateras på ytor och 
detaljer  
rullmotstånd  den medelkraft som åtgår för att med bromsprovaren 
rotera hjulet ett varv utan att broms ansatts  
skada  deformation, ned satt funktion, korrosions angrepp 
eller annan försvagning av en komponent eller detalj  
trafiksäkerhets -
provning  en provning av fordonets  trafiksäkerhet enligt bilaga  I 
till Europaparla mentets och rådets direktiv 2014/45/ 
EU av den 3 april  2014 om periodis k provning av 
motor fordons och tillhörande släp vagnars trafik -
säkerhet  och om upphävande av direktiv 2009/40/EG, 
i den ursprungliga lydelsen  
traktor b  traktor med högsta hastighet som överskrider 40  kilo-
meter i timmen  
tyngdkraft  totalvikt eller garant erad axelbelastning multi plicerad 
med tyngdacceleration g (9,81 m/s2) 
täthetskontroll  undersökning av tätheten i ett system som har till 
uppgift att innesluta gas eller vätska  
  
 7 TSFS 2017:54  
(TSFS 2018:46)  
3 § De beteckningar som används i dessa föreskrifter har den betydelse 
som anges i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner, förordningen 
(2001:651) om vägtrafikdefinitioner, fordonslagen (2002:574), fordons -
förordningen (2009:211), avgasreningslagen (2011:3 18) och avgasrenings -
förordningen (2011:345), om inte något annat anges. (TSFS 2021:37)  
4 § I dessa föreskrifter avses med  
– direktiv  70/15 6/EEG : rådets direktiv av den 6  februari 1970 om till -
närmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motor -
fordon och släpvagnar till dessa fordon , 
– direktiv  92/61/EEG : Rådets direktiv 92/61/EEG av den 30  juni 1992 
om typgodkännande av två - och trehjuliga motorfordon,  
– direktiv  92/114/EEG : rådets direktiv 92/114/EEG av den 17  december 
1992 om utskjutand e delar framför förarhyttens bakre vägg på motorfordon i 
kategori N , 
– direktiv  2001/85/EG : Europaparlamentets och rådets direktiv 
2001/85/EG  av den 20  november 2001 om särskilda bestämmelser för 
fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten  utöver 
förarsätet och om ändring av direktiv 70/156/EEG och 97/27/EG , samt  
– direktiv  2002/24/EG: Europaparlamentets och rådets direktiv 
2002/24/EG av den 18  mars 2002 om typgodkännande av två - och trehjuliga 
motorfordon och om upphävande av rådets direkt iv 92/61/EEG.  
(TSFS 2021:37)  
5 § I dessa föreskrifter avses med  
– ECE -reglemente  13: Uniform provisions concerning the approval of 
vehicles of categories M, N and O with regard to braking , och 
– ECE -reglemente  48: Uniform provisions concerning the approval of 
vehicles with regard to the  installation of lighting and light -signalling 
devices.  (TSFS 2021:37)  
6 § De ECE -reglementen  som anges i 5 § är antagna av Europeiska 
unionen och kungjorda i Europeiska unionens officiella tidning.  
(TSFS 2021:37)  
2 kap. Genomförande av kontrollbesiktning  
Allmänt  
1 § Besiktningsteknikern ska ha tillgång till fordonet s registrerade upp -
gifter genom dataförbindelse med Transportstyrelsen.  
2 § Fordonet ska identifieras under  besiktningen. Uppgifter som ska ligga 
till grund för identifieringen är fordonsidentifieringsnummer  och registre -
rings nummer.  
Efter identifieringen  ska besiktningsteknikern kontrollera att fordonet 
överensstämmer med registrerade uppgifter beträffande fabrikat, karosseri, 
fordonskategori, färg och eventuell kopplingsanordning.  
 
 
 8 TSFS 2017: 54 
3 § Om fordonsidentifieringsnummer saknas och fordonet inte kan 
identifier as, ska fordonet ges en tillfällig identitet i avvaktan på utredning 
samt att föreläggande ska meddelas enligt 6 kap. 20 § fordonsförordningen 
(2009:211).  
Den tillfälliga identiteten ska bestå av en plombering som anbringas i 
fordonets stomme eller motsvar ande. Plomberingen ska vara unik för 
besiktningsorganet och uppgift om fordonet ska införas i en särskild för -
teckning. Uppgift om tillfällig identitet, motornummer och om möjligt även 
växellådsnummer, bakaxelnummer och nyckelnummer, ska antecknas i 
besikt ningsprotokollet.  
4 § Ett besiktningsorgan ska ha tillgång till de föreskrifter, standarder, for -
donsspecifika uppgifter enligt bilaga  9, referensdata m.m. som är nöd vän-
diga för besiktningsverksamheten.  
Bestämmelser om fordonsspecifik information finns i förordning (EU) 
2019/621 , för fordon som  från och med den 20 maj 2018  registre rats med 
stöd av ett i Sverige giltigt typgodkännande , utfärdat enligt Europa -
parlamentets och rådets föro rdning (EU) nr 167/2013, Europaparlamentets  
och rådets förordning (EU) nr 168/2013 eller Europaparlamentets och rådets 
direktiv 2007/46/EG . 
Det framgår av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858  
att fordonsspecifik information  även ska vara tillgänglig för användande vid 
trafiksäkerhetsprovning för fordon som registrera s med stöd av ett i Sverige 
giltigt typgodkännande utfärdat enligt denna förordning . (TSFS  2021:3 7) 
5 § En fordonstillverkare eller den representant som fordonstillverkaren 
har utsett, ska tillhandahålla information enligt bilaga 9 . 
Bestämmelser om tillhandahållande av information för fordon som regi -
strerats den 20 maj 2018  eller senare finns i kommissione ns genomförande -
förordning (EU) 2019 /621. 
Det framgår av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858  
att information  nödvändig för trafiksäkerhetsprovning  även ska tillhanda -
hållas för fordon som registreras med stöd av ett i Sverige giltigt typ -
godkännande utfärdat  enligt denna förordning.  
Om komponenter, separata tek niska enheter eller tillhörande system 
ersatts med eftermarknads produkter som inte tillhandahållits av tillverkaren, 
får for dons ägaren själv delge besiktningsorganet den fordonsspecif ika 
information som är nödvändig.  (TSFS 2021 :37) 
6 § Besiktningsorganet ska ha rutiner som säkerställer att nya produkt -
säkerhetskampanjer initierade av Transportstyrelsen är kända.  
7 § I Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2010:78) om teknisk kontroll -
utrustning för besiktningsorgan anges närmare bestäm melser om den 
utrustning som ska finnas tillgänglig vid en kontrollbesiktning.  
8 § Efter att brister från kontrollbesiktning eller flygande inspektion har 
avhjälpts, får efterkontrollen begränsas till de system eller komponenter som 
tidigare har underkänts . (TSFS 2018:46)  
  
 9 TSFS 2017:54  
8 a § För personbil och lastbil med en totalvikt av högst 3,5 ton som 
registreras i vägtrafikregistret och som tagits i bruk för mer än 60  månader 
sedan, ska kontrollbesiktning ske enligt 6  kap. 5  § fordonsförordningen 
(2009:211) senast 14  månader efter den månad då föregående fullständiga 
kontrollbesiktning utfördes. (TSFS 2018:46)  
Omfattning  
9 § Besiktning ska för respektive fordonsslag utföras i enlighet med 
tillämpligt kontrollprogram.  
I de fall besiktning utförs med stöd av fordonsspec ifik information enligt 
kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/621  ska rapportering av 
brister enligt dessa föreskrifter ske enligt översättningstabellen i bilaga 10.  
Kontrollprogram enligt bilaga 1 gäller vid besiktning av bil och släpvagn 
som dra s av bil med undantag av EG -mobilkran. Vid besiktning av buss ska 
dock avsnitt 3.1 och 6.2 i bilagan endast tillämpas beträffande de kompo -
nenter och system som inte omfattas av avsnitt  13. 
Kontrollprogram enligt bilaga  2 gäller vid besiktning av motorcyke l. 
Kontrollprogram enligt bilaga  3 gäller vid besiktning av tung terräng -
vagn, traktor, traktor b, motorredskap och släpfordon till dessa, samt EG -
mobilkran  och släpfordon till dessa . (TSFS 2020:39)  
10 § För vissa fordonsslag saknas kontrollprogram. Vid be siktning av bil 
ombyggd till traktor, lätt terrängvagn samt släp till dessa fordon ska 
kontrollprogrammet för bil i bilaga 1 följas i tillämpliga delar.  
Vid besiktning av moped och terrängskoter ska kontrollprogrammet för 
motorcykel i bilaga 2 följas i til lämpliga delar.  
Vid besiktning av bil ombyggd till motorredskap klass II samt efter -
fordon ska kontrollprogrammet för tung terrängvagn, traktor, motorredskap 
och släpfordon till dessa i bilaga 3 följas i tillämpliga delar.  
Genomförande  
11 § System och komponenter ska, även om de inte utgör obligatorisk 
utrustning, kontrolleras enligt den kontrollmetod som anges i kontroll -
programmet.  
12 § I de fall bedömningen i kontrollprogram ska utföras från och med en 
viss årsmodell eller viss ibruktagan detidpunkt, har årtal eller årtal samt 
månad angivits inom parantes eller i notering i anslutning till positionen. 
Detta gäller för fordon som tagits i trafik 1960 och senare, om inget annat 
anges.  
För fordon som  
1. har tagits i bruk före 1960,  
2. är ama törbyggda fordon,  
3. importerats för eget bruk,  
4. utgör flyttsak eller som förvärvats i utlandet genom arv eller 
testamente,  
5. registrerats som exportvagnar,  
 
 
 10 TSFS 2017: 54 
6. har tillfällig registrering, eller  
7. tävlingsfordon,  ska vissa delar i kontrollprogrammen inte tillämpas då 
dessa fordon omfattas av andra bestämmelser.  
Om grund för bedömning skiljer sig åt beroende på fordonets årsmodell 
jämfört med tidpunkt för ibruktagandet, ska den bedömning som är mest 
fördelaktig för fordonet väljas.  
Bestämmelser om ford onsspecifik information för fordon som registrer -
ats från och med 20 maj 2018 finns i kommissionens genomförandeförord -
ning (EU) 2019/621. (TSFS 2020:39)  
13 § Position, feltyp, bedömning eller anmärkning i fotnot som är märkta 
med (P) i kontrollprogrammen innebär att kontroll endast utförs vid 
flygande inspektion.  
Position, feltyp, bedömning eller anmärkning i fotnot som är märkta med 
(B) i kontrollprogrammen i nnebär att kontroll endast utförs vid kontroll -
besiktning.  
14 § Kontroll får utföras utan att system eller komponenter demonteras om 
inte annat föreskrivs i 23 §.  
15 § Vid en ny kontrollbesiktning enligt 6  kap. 14  § fordonsförordningen 
(2009:211) , av en la stbil, buss eller släpvagn till dessa med en totalvikt över 
3 500 kg, ska en fullständig kontroll i rullbromsprovare göras om under -
kännandet avsåg bromssystemet och bristen påverkar fordonets broms -
prestanda. Detta gäller dock inte EG -mobilkran.  
Om en ful lständig kontroll i rullbromsprovare inte tillför ytterligare 
underlag för bedömningen får kontrollen begränsas.  
Upptäcks en eller flera nya brister hos fordonet, ska bristerna bedömas 
enligt tillämpligt kontrollprogram och fordonet underkännas i enlighet med 
3 kap. 
16 § Ett besiktningsorgan ska genomföra den kontroll som beslutats av 
Polismyndigheten efter flygande inspektion.  
Ett föreläggande om att låta en ackrediterad verkstad reparera och prova 
fordonet eller visa för ett besiktningsorgan att bristern a har avhjälpts, 
förfaller om fordonet inställts till kontrollbesiktning.  
17 § Om föreläggandet har beslutats vid flygande inspektion ska 
besiktningsorganet även kontrollera att brister märkta med (P) är åtgärdade.  
18 § Ett fordon får vara delvis lastat o m det finns skäl för det och särskilda 
säkerhetsföreskrifter inte anger att fordonet ska vara olastat.  
19 § Ett fordon som är godkänt för mer än ett karosseri ska kontrolleras 
med avseende på minst ett av de karosserialternativ som anges i regi -
streringsbe viset. Om karosserikod BC eller 85 ”Anordning för påhängs -
vagn” finns som karosserialternativ, ska dock detta karosseri finnas på 
fordonet vid besiktningen.  
20 § Vid kontrollbesiktning av ett motordrivet fordon ska enkel prov -
körning utföras för att kontro llera hastighetsmätarens funktion, systemens 
funktion och allmän körbarhet. Om det kan antas att en fullständig prov -
  
 11 TSFS 2017:54  
körning tillför förrättningen ytterligare underlag för bedömningen, ska sådan 
utföras.  
Vid en ny kontrollbesiktning enligt 6  kap. 14  § ford onsförordningen 
(2009:211) ska enkel eller fullständig provkörning utföras om det kan antas 
tillföra förrättningen underlag för bedömningen.  
Provkörning behöver inte genomföras om lastsäkringen är undermålig 
eller om fordonet är behäftat med brister i såda n omfattning eller av sådan 
art att besiktningsteknikerns hälsa eller säkerhet kan äventyras.  
21 § Om det finns snö, is eller smuts på ett fordon i sådan omfattning att 
förrättningen avsevärt försvåras, ska kontrollbesiktning inte utföras.  
22 § Om en släpv agn inställs till kontrollbesiktning och släpvagnen är 
sammankopplad med ett dragfordon som inte är funktionsdugligt, med 
avseende på system där släpvagnens funktion styrs av dragfordonet, ska 
kontrollbesiktning inte utföras.  
23 § När en bil försedd med br änslesystem för gas inställs till kontroll -
besiktning, ska bilens bränsletank för gas vara fylld med tillräcklig mängd 
så att bilen kan köras på gas.   
Vidare ska alla bränsletankar  vara frilagda så den kontroll som beskrivs i 
bilaga 1 kan genomföras. Om in te bränsletankarna är frilagda, får istället ett 
intyg godtas som inte är äldre än 15  månader, utfärdat av fordons -
tillverkaren , av fordonstillverkaren godkänd representant, eller av företag 
som har verksamhet inom efterkonvertering eller reparation eller kontroll av 
bränslesystem för gas . 
I stället för kontroll av bränslesystem som beskrivs i bilaga  1 får ett intyg 
godtas som inte är äldre än 15  månader, utfärdat av fordonstillverkaren eller 
av denne godkänd representant, eller av företag som har verksamhe t inom 
efterkonvertering eller reparation eller kontroll av bränslesystem för gas.  
(TSFS 2018:46)  
24 § När en bil, som är utrustad med en icke automatisk dragstångs -
koppling (klass T) eller en multifunktionskoppling, inställs till kontroll -
besiktning ska bilen inställas tillsammans med avsedd släpvagn.  
3 kap. Bedömningsresultat  
1 § Om anmärkning riktas mot  en eller flera brister på fordonet med 
bedömningen tre (3) enligt kontrollprogrammet, ska fordonet anses så  
bristfälligt att fordonet inte kan användas utan uppenbar fara för trafik -
säkerheten. Körförbud ska då meddelas för fordonet enligt 6  kap. 16 § 
fordonsförordningen (2009:211).  
2 § Om anmärkning riktas mot en eller flera brister på fordonet med 
bedömning två (2) enligt kontrollprogrammet ska föreläggande enligt 6 kap. 
17 § fordonsförordningen (2009:211) meddelas.  
3 § Brister som samverkar på sådant sätt att deras sammanlagda verkan  
tillmäts en betydligt större negativ betydelse från trafiksäkerhetssynpunkt än  
de enskilda bristerna var för sig, ska de bedömas i samverkan om det kan 
 
 
 12 TSFS 2017: 54 
antas att bedömningsresultatet medför att fordonet vid användning på väg 
utgör en uppenbar fara för trafiksäkerheten (bedömning S).  
4 § Ett kryss (x) efter bedömningen två (2) i kontrollprogrammet innebär 
att den enskilda bristen är att anse som enkel. Detta gäller dock inte i fall 
som sägs i 5 och 6  §§. 
5 § Om det kan konstateras att brister med bedömningen två (2) utmärkt 
med kryss (x) uppgår till fem eller fler ska föreläggande enligt 6 kap. 17 § 
fordonsförordningen (2009:211) meddelas.  
6 § Om det kan konstateras att tidigare noterad brist med bedömningen två 
(2) utmärkt med kryss (x ) enligt kontrollprogrammet  kvarstår och omfattar 
samma felbeskrivning som vid föregående kontrollbesiktning eller flygande 
inspektion, ska bristen anges med bedömningen två (2) och föreläggande 
enligt 6 kap. 17 § fordonsförordningen (2009:211) meddelas . 
(TSFS 2018:46)  
7 § Om kontroller som föreskrivs i kont rollprogrammet inte kan genom -
föras, beroende på bristfälligheter i fordonets funktion eller på att fordonet 
inte är lämpligt för trafik, ska besiktningen avbrytas och fordonet under -
kännas (bedömning K). Skälet till att besiktningen avbrutits ska närmare 
anges enligt bilaga 7.  
8 § Fordonet  kontrolleras så att det inte finns brister mot b estämmelser om 
fordons beskaffenhet och utrustning enligt 2  kap. 5 –9 §§ och 4  kap. 28  § 
fordonsförordningen (2009:211) samt i fordonsspecifika föreskrifter 
utfärdade av Vägverket respektive Transpor tstyrelsen eller enligt äldre 
regler.  
Konstaterad brist på fordonet, enligt dessa föreskrifter, är inte tillämplig i 
de fall då orsakerna avser strängare krav som inte gällde enligt relevant 
lagstiftning för godkännande av fordon vid den tidpunkt då fordo net första 
gången registrerades eller togs i bruk eller enligt efterjusteringskrav. (TSFS 
2020:39)  
9 § Om fordonet avviker från tidigare godkänt utförande s ka föreläggande 
enligt 6  kap. 17  § fordons förordningen (2009:211) med bedöm ningen 
”Ändring – Brist som sk a åtgärdas genom återställande”  enligt 9.3.2 i bilaga 
1, 2 eller 3 meddelas . Är bristen allvarli gare ur trafik säkerhets - eller miljö -
skäl ska förelägga nde enligt 4  kap. 2  § fordonsförordningen eller ett före -
läggande om körförbud  meddelas . 
Alternativt , om det är motiverat enligt 4  kap 20  § fordon sförordningen 
och fordonsägaren inte har för avsikt at t återställa fordonet , ska före -
lägga nde enligt 6  kap. 20  § fordonsförordningen, med bedömning enligt 
bilaga 8 , meddelas.  (TSFS 2018:46)  
10 § Om avvikelse från tidigare godkänt utförande enligt 9  § identifierats, 
ska ett arbetsprotokoll med tillhörande foton skapas där avvikelser från 
tidigare godkänt utförande dokumenteras väl . (TSFS 2018:46)  
  
 13 TSFS 2017:54  
4 kap. Föreläggandetid  
1 § Vid föreläggande enligt 6 kap. 17  § fordonsförordningen (2009:211) 
ska föreläggandetiden bestämmas till en månad. Om fordonet har under -
känts vid fler än två kontrollbesiktningar i följd ska dock föreläggandetiden 
bestämmas till en vecka.  
5 kap. Besiktningsprotokoll  
1 § Resultate t av en kontrollbesiktning ska sammanfattas i ett besiktnings -
protokoll. Besiktningsprotokollet ska innehålla uppgifter enligt bilaga II till 
direktiv 2014/45/EU inklusive i bilagan angiven numrering . 
Under punkt 10  enligt bilaga II till direktiv 2014/45/E U, Övriga 
uppgifter , ska minst följande uppgifter anges:  
1. Klockslag då besiktningen påbörjats.  
2. Identifieringsnummer för besiktningsprotokoll.  
3. Mätvärden, samt gränsvärden vid miljökontroll i tillämpliga fall.  
4. Motivering av underkänd besiktning el ler orsak till icke slutförd 
besiktning. (TSFS 2018:91)  
2 § Utformningen av besiktningsprotokollet ska vara sådan, att det för 
brister med bedömningen två (2) eller två (2) utmärkt med kryss (x) tydligt 
framgår att fordonet underkänts och att bristerna ska  avhjälpas.  
Vidare ska vid bedömningen två (2) framgå att fordonet inom viss tid ska 
inställas till kontrollbesiktning eller repareras och provas vid en ackrediterad 
verkstad.  
Allmänna råd  
Besiktningsorganet kan genom en notering i besiktningsprotokollet 
även informera fordonsägaren om begynnande brister som dock inte 
bedömts medföra anmärkning. Besiktningsorganet kan även lämna 
fordons ägaren råd eller annan, ur miljö - eller trafiksäkerhets -
synpunkt, viktig information.  
3 § Vid anteckning av brister i besiktningsprotokollet ska  nomenklatur  
enligt  bilaga  6 användas.  
4 § Brister ska beskrivas i följande ordning: Komponent eller detalj, läge 
och fel.  
5 § Av besiktningsprotokollet ska framgå vilken kontrollmetod som 
använts när ett system  eller komponenter har al ternativ föreskrivna i 
kontroll programmet.  
6 § Av besiktningsprotokollet ska tydligt framgå att fordon som omfattas 
av direktiv 2014/45/EU , har genomgått en kontroll enligt direktivet.   
7 § Har ett rullbromsprov genomfört s på ett fordon med ett pneumatiskt 
bromssystem ska uppmätta värden från bromskontrollen anges.  
Av protokollet ska framgå  
1. rullmotstånd,  
2. bromskraft,  
 
 
 14 TSFS 2017: 54 
3. effektivitet  
4. trycket i bromscylinder,  
5. vikt, och  
6. det garanterade trycket.  
8 § Den som utför t kontrollen ska underteckna besiktningsprotokollet . Om 
besiktningsprotokollet är en utskrift ur ett datasystem, där den som utfört 
besiktningen är säkert identifierad och framgår av protokollet, kan 
undertecknandet utgå.  
9 § Vid ett föreläggande om regist reringsbesiktning ska avvikelser från 
tidigare godkänt utförande beskrivas i följande ordn ing: uppgift/komponent 
och fel.  
10 § Vid anteckningar i besiktningsprotokollet om avvikelser från det 
godkända utförandet, ska nomenklaturen enligt bilaga 8 användas.  
11 § För fordon som kontrolleras i enlighet med kontrollprogram  i bilaga 1 
och 2, ska däri förekommande nummer inom parantes anges efter tillämplig 
komponent eller detalj på besiktningsprotokollet.  
För fordon som kontrolleras mot kontrollprogram i bilaga 3, får denn a 
numrering inom parentes anges.  
6 kap. Körförbudsmärke  
1 § Meddelas körförbud ska fordonet förses med körförbudsmärke enligt 
bilaga 4. Märket ska anbringas på fordonet så att det är väl synligt utifrån. 
På fordon med vindruta ska märket placera s på rutan så att det inte 
onödigtvis skymmer förarens sikt framåt.  
2 § På körförbudsmärkets baksida ska införas uppgift om  
1. fordonets registreringsnummer, fordonets fordonsidentifieringsnummer 
om registreringsnummer saknas,  
2. fordonets nationalitetsbet eckning om det är registrerat i annat land,  
3. besiktningsdatum, och  
4. besiktningsorgan och ort.  
3 § På fordon som saknar vindruta ska körförbudsmärket fästas på annan 
ruta. Saknar fordonet ruta ska lämpligt fästmaterial förslutas mellan kör -
förbuds märke t och en transparent folie eller likvärdigt material.  
Körförbudsmärket ska anbringas på fordonet på ett sådant sätt att åverkan 
på körförbudsmärket eller fästmaterialet måste ske i samband med bort -
tagande.  
7 kap. Rapportering till Transportstyrelsen  
1 § Besiktningsorganet ska ha dataförb indelse med Transportstyrelsen. 
(TSFS 2018:46)  
2 § Besiktningsorganet ska omedelbart e fter avslutad besiktning rappor tera 
resultatet till Transportstyrelsen.  
  
 15 TSFS 2017:54  
3 § Besiktningsorganet ska iaktta nödvändig säkerhet vad gäller i nlogg -
ningssäkerhet och tillgänglighet till datorer som används för rapportering. 
Lösenuppgifter eller andra uppgifter som krävs för att genomföra en 
rapportering till Transportstyrelsen får endast tilldelas behörig personal.  
4 § Vid rapportering till Tran sportstyrelsen ska för fordon som är 
registrerade i vägtrafikregistret följande uppgifter rapporteras : 
1. Identifiering av besiktningsorgan.  
2. Identi fiering av besiktningsstation.  
3. Identifiering av besiktningstekniker.  
4. Län där förrättningen genomfört s. 
5. Datum och klock slag då förrättningen påbörjats.  
6. Registreringsnummer.  
7. Vägmät arställning i förekommande fall.  
8. Besiktningsprogramkod.  
9. Bedömningskod för respektive brist.  
10. Detaljs positions -, läges - och bristkod.  
11. Mätvärden (värden på l judnivå och avgasvärden samt bromskrafts -, 
retardations - eller effektivitetsvärden).  
12. Samverkande besiktningsanmärkningar.  
13. Enkla brister som ska avhjälpas.  
14. Förelägg ande om registreringsbesiktning.  
15. Föreläggande t.o.m. datum.  
16. Godkänt besik tningsresulta t. 
17. Underkänt besiktningsresultat.  
18. Körförbud.  
(TSFS 2020:39)  
5 § Vid rapportering till Transportstyrelsen ska för fordon som inte är 
registrerade i vägtrafikregistret följande uppgifter rapporteras : 
1. Identifiering av besiktningsorgan.  
2. Identifiering av besiktningsstation.  
3. Identifiering av besiktningstekniker.  
4. Län där förrättningen genomförts.  
5. Datum och klock slag då förrättningen påbörjats.  
6. Identifieringsnummer och fabrikat.  
7. Enkla brister ska avhjälpas.  
8. Förelägg ande om registreringsbesiktning.  
9. Föreläggande t.o.m. datum.  
10. Godkänt besiktningsres ultat.  
11. Underkänt besiktningsresultat.  
12. Körförbud.  
13. Samverkande besiktningsanmärkningar.  
6 § Besiktningsorganen ska vid rapportering använda av  Transport -
styrelsen fastställd besiktningsprogramkod.  
7 § Vid annan rapportering än via dataförbindelse ska alltid position anges 
före uppgift, komponent eller detalj.  
 
 
 16 TSFS 2017: 54 
8 § Besiktningsorganen ska ha system  och rutiner för att hantera 
omprövning av beslut i samband med förrättningar och eventuella rättelser 
som följer av omprövningen. Vid  rättelser eller ändringar på redan doku -
menterade förrättningar ska en ny rapport skickas till fordonsägaren och en 
begär an till Transportstyrelsen om rättelse i fordonets registrerade uppgifter.  
8 kap Undantag från kravet på periodisk kontrollbesiktning  
1 § Bilar och släpvagnar som dras av bilar  och motorredskap klass I och 
släpvagnar som dras av dessa, samt motorredskap som utgörs av ombyggda 
bilar och traktorer som utgörs av ombyggda bilar ska, från och med det 
kalender år som infaller 50 år efter fordonså ret enligt vägtrafikregistret, 
undantas från periodisk kontrollbesiktning enligt 6  kap. 3  § fordons förord -
ningen (2009:211) . 
Vad som sägs i första stycket gäller för fordon  med en totalvikt på högst 
3,5 ton  om fordonet har en gällande godkänd fullständig kontrollbesiktning 
inom de två före gående kalenderåren .  För fordon  med en totalvikt över 
3,5 ton gäller det om fordonet har en gällande godkänd fullständig kontroll -
besiktning från det föregående kalenderåret.  
Kravet enligt andra stycket ska inte gälla f ordon av fordonsår 1950 eller 
äldre som tidigare har befriats från krav på kontrollbesiktning enligt 6 kap. 
3 § fordonsförordningen eller äldre bestämmelser, och som inte har 
körförbud.  
Undantag från periodisk kontroll omfattar inte fordon som omfattas av 
6 kap. 6  § 2–8 fordonsförordningen.  
Undantaget omfattar inte heller fordon som omfattas av yrkestrafiklagen 
(2012:210).  (TSFS 2018:46)  
2 § Motorcyklar ska, från och med det kalenderår som infaller 40 år efter 
fordonsåret enligt vägtrafikregistret undantas från periodisk kontroll -
besiktning enligt 6 kap. 3 § fordonsförordningen (2009:211).  
Vad som sägs i första stycket gäller endast om fordon et har en gällande 
godkänd fullständig kontrollbesiktning inom de två föregående kalender -
åren.  
Kravet enligt andra stycket ska inte gälla fordon av fordonsår 1950 eller 
äldre som tidigare har befriats från krav på kontrollbesiktning enligt 6  kap. 
3 § ford onsförordningen eller äldre bestämmelser, och som inte har 
körförbud.  
Undantag från periodisk kontroll omfattar inte fordon som omfattas av 
6 kap. 6 § 2 –4 fordonsförordningen.  (TSFS 2018:46)  
3 § Personbil, registrerad som tävlingsfordon och som utmärkts med 
textkod T71R, T71X, T71Y, T71Z, T71ZE, T71ZK eller T71ZS, ska undan -
tas från periodisk kontrollbesiktning enligt 6 kap. 3 § fordonsför ordningen 
(2009:211).  (TSFS 2018:46)  
4 § Motorcykel, regi strerad som tävlingsfordon och som utmärkts med 
textkod T71MC, ska undantas från periodisk kontrollbesiktning enligt 6 kap. 
3 § fordonsförordningen (2009:211).  
  
 17 TSFS 2017:54  
Vad som sägs i första stycket gäller endast om fordonet har en gällande 
godkänd fullständig kont rollbesiktning inom de två föregående kalenderåren 
eller vara tagen i trafik första gången i nom de föregående 24 månaderna. 
(TSFS 2018:46)  
5 § Amatörbyggt fordon och amatörbyggd bil uppbyggd med byggsats, får 
undantas från periodisk kontrollbesiktning, enligt 6 kap. 3 § fordonsförord -
ningen (2009:211), under förutsättning att fordonet utseendemässigt och 
tekniskt efterliknar fordon som omfattas av 1–2 §§ samt inte används som 
bruksfordon.  
Fordon med textkoden T12A eller T12C som uppfyller dessa förut -
sättningar, måste genomgå en registreringsbesiktning för att få undantas från 
periodisk kontrollbesiktning.  
Vad som sägs i första och andra stycket gäller endast om fordonet har 
genomgått en gällande godkänd fullständig kontrollbesiktning som är högst 
24 månader gammal.  (TSFS 2018:46)  
Allmänna råd  
Med utseendemässigt och tekniskt efterliknar menas ett fordon som 
liknar ett fordon som är besiktningsbef riat, med de undantag samt 
ändringar som är tillåtna för ett ändrat fordon eller ett ombyggt 
fordon, enligt definition i 41  kap. 1  § i Transportstyrelsens före -
skrifter och allmänna råd (TSFS 2013:63) om bilar och släp vagnar 
som dras av bilar. (TSFS 2018: 46) 
6 § Fordon,  som permanent befinner sig på små öar utan fast förbindelse  
och med färre än 5  000 invånare,  ska undantas från periodisk kontroll -
besiktning  enligt 6 kap. 3  § fordonsför ordningen (2009:211). Fordon som 
befinner sig på Asperö, Brännö, Donsö, Dyrön , Holmön, Ingmarsö, Koster, 
Landsort, Möja, Nåttarö, Runmarö, Sand hamn, Sandön, Styrsö, Svartsö, Utö 
och Vrångö omfattas inte av undantaget.  (TSFS 2018:46)  
7 § Har upphävts genom (TSFS 2018:46).   
8 § Har upphävts genom (TSFS 2018:46).   
9 kap. Övrigt  
Reser vrutiner  
1 § Vid tillfälligt avbrott i dataförbindelsen får kontrollbesiktning utföras 
trots att besiktningsteknikern saknar tillgång till resultatet av den senaste 
kontrollbesiktningen eller flygande inspektionen.  
Besiktningsorgan ska i samråd med Transpo rtstyrelsen upprätta särskilda 
rutiner som ska tillämpas i samband med avbrott i dataförbindelsen.  
Undantag  
2 § Undantag från dessa föreskrifter prövas av Transportstyrelsen.  
 
 
 18 TSFS 2017: 54 
Ikraftträdande – och övergångsbestämmelser  
1. Denna författning träder i kraft de n 26 maj 2017.  
2. Genom författningen upphävs Transport styrelsens föreskrifter och 
allmänna råd (TSFS 2010:84) om kontroll besiktning.  
2. Författningen tillämpas första gången för besiktningar och flygande 
inspektioner som genomförs från den 20 maj 2018,  dessförinnan tillämpas 
fortfarande Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 
2010:84) om kontrollbesiktning i tillämpliga delar.  
TSFS 2018:46  
Denna författning träder i kraft den 20 maj 2018.  
TSFS 2018:91  
Denna författning träder i kraft den  15 juni 2019.  
TSFS 2020:39  
Denna författning träder i kraft den 1 juni 2020.  
TSFS 2020:53  
Denna författning träder i kraft den 15 juli 2020.  
TSFS 2021:37  
Denna författning träder i kraft den 1 september 2021.  
TSFS 2021:17 och TSFS 2021:58  
Dess a författnin gar träder i kraft den 1 oktober 2021 . 
 
Bilaga 1  
 19 TSFS 2017:54  
Bilaga 1. Kontrollprogram – bil, släp  
 
 
1 STOMME  
1.1 BÄRANDE KONSTRUKTION  
1.1.1  Ram (6.1.1)  
1.1.1.1  Rambalk (6.1.1)  
1.1.1.2  Ram, låsanordning (6.1.1)  
1.1.1.3  Ramtvärbalk (6.1.1)  
1.1.1.4  Framaxelbalk (6.1.1)  
1.1.1.5  Framvagnsram (5.1.1)  
1.1.1.6  Bakaxelbalk (6.1.1)  
1.1.1.7  Bakvagnsram (5.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador . Med fastsättning avses även 
gummikuddar och liknande som används för fastsättning av 
t.ex. fram -/bakvagnsram.  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån och  från sidan. Tunga fordon 
kontrolleras när krafter påförs med kraftplatta eller verktyg.  
Upptäcks skador som tyder på skevhet görs jämförelse -
mätning. Slutlig bedömning sker efter provkörning där 
skevhetens inverkan på körbarheten ska vara avgörande.  
 
 Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs då rostangrepp 
konstateras.  
 
 Mätning  utförs vid tveksamhet om bedömning.  
 
Bedömning  Med rostskada menas mjukrost eller godsbortfall på grund av 
skadan. Mjukrost i form av sådan jäsning eller skikt ning som 
föreko mmer t .ex. mellan ramfläns och förstärk ning ska i 
normalfallet endast bedömas i kombination med annan skada, 
t.ex. sprickor. Övriga skador som ska bedömas förutom 
sprickor är deformationer. Omfattningen på en rostskada i 
separat ram bestäms genom att upps katta skadans inverkan på 
ramens bärighet.  
Vid bedömning av godsbortfall räknas ramens flänsar var för 
sig. 
 
1.1.2  Balkprofil  (6.1.1)  
1.1.2.1  Sidobalk  (6.1.1)  
1.1.2.2  Hyttsidobalk  (6.2.1)  
1.1.2.3  Tvärbalk  (6.2.1)  
1.1.2.4  Dörrstolpe -A (6.2.1)  
1.1.2.5  Dörrst olpe-B (6.2.1)  
1.1.2.6  Dörrstolpe -C (6.2.1)  
1.1.2.7  Dörrstolpe -D (6.2.1)  
Bilaga 1  
 
 20 TSFS 2017: 54 
1.1.2.8  Hyttvärbalk  (6.2.1)  
 
Kontroll  Skador  
 
Metod  Okulärkontroll underifrån, under främre huv, och från 
utsidan via hjulhus och dörröppning. Upptäcks skador som 
tyder på skevhet gör s jämförelsemätning. Slutlig bedömning 
sker efter provkörning där skevhetens inverkan på körbar -
heten ska vara avgörande  
 
Rostskadekontroll med kontrollverktyg utförs då 
rostangrepp konstateras.  
 
Mätning  utförs vid tveksamhet om bedömning.  
 
Bedömning  Med rostskada i balkprofil menas rosthål och områden med 
påtaglig mjukrost. Närbelägna rostskador ska samman -
räknas även om mindre områden med frisk plåt (upp till 
ca 15 cm) finns mellan rostskadorna. Är avståndet klart 
> 15 cm bedöms varje skada för sig. Övri ga skador som 
ska bedömas är sprickor och deformationer. Körförbud ges 
då skadorna är så omfattande att det finns risk för haveri 
eller att komponenter lossnar.  
 
1.1.3  Plåtyta  (6.2.1)  
1.1.3.1  Golv (6.2.4)  
1.1.3.2  Hjulhus  (6.2.1)  
1.1.3.3  Mellanvägg  (6.2.2)  
1.1.3.4  Reservhjulslåda  (6.1.5)  
1.1.3.5  Tak (6.2.1)  
 
Kontroll  Skador på golv, hjulhus, mellanvägg och reservhjulslåda. 
Med golv avses golv i person -/ bagageutrymme och motor -
rum. Skador som enbart påverkar täthet mot avgaser i förar-
/passagerarutr ymme, se vidare 6.2.2  Förar/passagerarplats . 
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån, under främre huv, och från 
sidan via hjulhus.  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs då rost -
angrepp konstateras.  
 
Mätning utförs vid tveksamhet om bedömning.  
 
Bedömning   Mätning avser en rostskadas utbredning. Utbredning av en 
rostskada i balk bestäms genom att beräkna både skadans 
andel av balktvärsnittets omkrets, och skadans längd i cm. 
Bedömningen ska baseras på det alternativ som ger den 
Bilaga 1  
 21 TSFS 2017:54  
största omfattningen. Utbredningen på en rostskadad plåt -
yta (golv, hjulhus, mellanvägg) beräknas genom att 
skadans största utbredning i två riktningar mäts och adderas . 
Närbelägna rostskador ska sammanräknas även om mindre 
områden med frisk plåt (inom 15  cm) finns mellan 
skadorna.  
Grund för b edömning (1.1 Bärande konstruktion)  Bil Släp 
   
Påtagligt bristfällig fastsättning eller något lös  2 2 
Låsanordning ramförlängning:    
 - påtagligt sliten/ur funktion   2 
Påtaglig försvagning genom deformation  2 2 
Skevhet som medför påtagligt försämra d körbarhet  2 2 
Ram:    
 - sprickor  2 2 
 - skador >  25 % försvagning  2 2 
Balkprofil, plåtyta:    
 - skador > 50  % av tvärsnitt eller >  50 cm  
  längd   
2  
2 
Brott eller skador som medför risk för haveri  3 3 
 
1.2 INFÄSTNING  
 
1.2.1  Infästning, hjulsystem  (6.1.1)  
1.2.1.1  Framvagn  (6.1.1)  
1.2.1.2  Bakvagn  (6.1.1)  
1.2.1.3  Länkarm  (6.1.1)  
1.2.1.4  Fjäderben  (6.1.1, 5.3.1 ) 
1.2.1.5  Stötdämpare  (5.3.2)  
1.2.1.6  Fjäder  (5.3.1)  
1.2.1.7  Krängningshämmare  (5.3.1)  
1.2.1.8  Tvärstag  (6.1.1)  
1.2.1.9  Axel  (6.1.1)  
 
1.2.2  Infästning, drivsystem  (6.1.7,  6.1.8)  
1.2.2.1  Motor  (6.1.8, ) 
1.2.2.2  Växellåda  (6.1.7)  
1.2.2.3  Bränsletank (6.1.3)  
 
1.2.3  Infästning, bromssystem  (1.1.21)  
1.2.3.1  Huvudcylinder  (1.1.16)  
 
1.2.4  Infästning, styrsystem  (2.1.2)  
1.2.4.1  Styrväxel  (2.1.2)  
1.2.4.2  Styrarmslagring  (2.1.2)  
1.2.4.3  Kulvändkrans  (2.5)  
1.2.4.4  Rattaxel ( 2.1.2 ,) 
 
Bilaga 1  
 
 22 TSFS 2017: 54 
1.2.5  Infästning, karosseri  (6.2.2)  
1.2.5.1  Säkerhetsbälte ( 7.1.1 ) 
1.2.5.2  Förarsäte (6.2.5)  
1.2.5.3  Passagerarsäte (6.2.6)  
1.2.5.4  Dörrgångjärn  (6.2.3)  
1.2.5.5  Huvgångjärn  (6.2.3) 
1.2.5.6  Hytt (6.2.2)  
1.2.5.7  Kaross (6.2.2)  
1.2.5.8  Lastutrymme (6.2.1)  
1.2.5.9  Påbyggnadsram (6.2.1)  
1.2.5.10  Framstam (6.2.1)  
1.2.5.11  Lastanordning (6.2.1)  
1.2.5.12  Lastsäkringsutrustning (6.2.1)  
 
1.2.6  Infästning, kopplingsanordning  (6.1.1)  
1.2.6.1  Dragbalk (6.1.1)  
1.2.6.2  Dragram (6.1.1)  
1.2.6.3  Dragstång (6.1.1)  
 
Kontroll  Skador  
 
Metod  Okulärkontroll  av infästningar synliga underifrån, under 
främre huv, från utsidan via hjulhus och dörröppning. 
Tunga fordon kontrolleras när krafter påförs med kraf t-
platta eller verktyg.  
  
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs då 
rostangrepp konstateras.  
 
Mätning  utförs vid tveksamhet om bedömning. Mätning 
avser rostskadans avstånd från infästningspunkt.  
 
Bedömning  Infästningsområdet omfattar kraftupptagand e material 
ca 15 cm omkring infästningspunkten. Observera att plåt -
yta kan finnas t.ex. i närheten av en förstärkning utan att 
den har betydelse för infästningen. Viktiga infästnings -
områden ska bedömas utan hänsyn till procentuell för -
svagning. Med detta avses infästningar där stora krafter 
verkar på ett fåtal infästningspunkter såsom infästning av 
draganordning, säkerhetsbälte och hjulsystem.  
 
Grund för bedömning (1.2 Infästning)  Bil Släp 
   
Skador i infästningsområde, >  25 % försvagning  2 2 
Skada (mju krost, rosthål) i viktiga infästnings områden   
2  
2 
Brott eller skada som medför risk för haveri/ 
funktionsbortfall   
3  
3 
Bilaga 1  
 23 TSFS 2017:54  
1.3 SKYDD  
 
1.3.1  Underkörningsskydd (6.1.4)  
 
Kontroll  Fastsättning , skador  kontrolleras på alla fordon som har 
skydd.  
 
Placering  kontrolleras på lastbilar och släpvagnar, dock 
inte 
- lastbil och släpvagn konstruerad med stor markfrigång 
för huvudsaklig användning i terräng,  
- lastbil och släpvagn som uteslutande används av 
statlig brandkår eller kommunal brandstyrka vid 
räddningstjänst,  
- lastbilschassi under transport från tillverkare eller 
återförsäljare till påbyggnadsfirma,  
- lastbil och släpvagn som är särskilt inrättat för 
bärgning och bogsering av skadade fordon och som är 
utrustat med fast upphängningsanordning,  
- lastbil som har anordnin g för påhängsvagn,  
- lastbil och släpvagn där skyddet med hänsyn till 
fordonets konstruktion eller ändamål skulle medföra 
avsevärda olägenheter,  
- dolly för påhängsvagn,  
- fordon av 1973 års modell eller tidigare, eller  
- lastbil och släpvagn med en totalvikt av högst 3  500 
kg registrerade före 1 juli 2010.  
 
Metod   Okulärkontroll  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs då 
rostangrepp konstaterats.  
 
1.3.2  Sidoskydd (6.1.4)  
 
Kontroll  Fastsättning,  skador  kontrolleras på alla fordon som har 
skydd.  
 
Placering  kontrolleras på lastbil och släpvagn årsmodell 
1988 eller senare, dock inte  
- brandbil med karosserikod 75 eller 95 och som har 
drivning på både fram - och bakaxel,  
- släpvagn som används av statlig brandkår eller 
kommunal brandstyrka vid räddningstjänst,  
- påhän gsvagn med flyttbara bakre axlar om avståndet 
från ett tvärgående plan genom centrum av 
kopplingstappen i dess bakersta läge till centrum av den 
främsta axeln i dess främre läge är <  3,9 m, 
Bilaga 1  
 
 24 TSFS 2017: 54 
- dragbil för påhängsvagn utan lastutrymme,  
- släpvagn som används för  transporter där den gemen -
samma lasten är förbindelsen mellan dragande fordon 
och släpvagnen, eller  
- dolly för påhängsvagn.  
 
Metod  Okulärkontroll  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs då rost -
angrepp konstateras.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (1. 3 Skydd)  Bil Släp 
   
Påtagligt bristfällig fastsättning/låsning  2x 2x 
Föreskrivet skydd:    
 - påtagligt skadat  2x 2x 
 - avviker uppenbart från måttkrav  2 2 
Sidoskydd saknas (1988)  2 2 
Bakre underkörningsskydd saknas (1974)  2 2 
Risk för att skydd lo ssnar  3 3 
 
2 HJULSYSTEM  
2.1 HJUL  
 
2.1.1  Däck (5.2.3)  
 
Kontroll  Skador  i slitbana och däcksidor.  
 
Mönsterdjup  mäts i slitbanans huvudmönster inom de 
mittre tre -fjärdedelarna (75  %) av slitbanans bredd.  
 
Dubbat – odubbat  
- På lätta fordon med enkelmonterade hjul får inte finnas 
dubbade och odubbade däck blandat.  
- På lätta och tunga bilar får vid dubbelmonterade hjul ett 
av de dubbelmonterade däcken vara odubbat om de 
dubbade däcken är symmetriskt placerade.  
- Tunga fordon får inte finnas dubbade och odubbade 
däck på samma axel i annat fall än vad som gäller för 
dubbelmonterade hjul.  
- På tung bil med boggi - eller trippelaxel behöver endast 
hjulen på en av de ingående axlarna ha dubbdäck.  
 
(P) Bärighet  
Belastningsvärden enligt STRO databok eller likvärdig 
förtecknin g. 
Bilaga 1  
 25 TSFS 2017:54  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån och från utsidan. Vid kontroll 
ska däcket roteras ett hjulvarv på axel som lyfts. Slitage -
varnare används som referens vid kontroll av mönsterdjup.  
 
Mätning  av mönsterdjup sker vid tveksamhet om 
bedömning.  
 
2.1.2  Fälg (5.2.2) 
2.1.2.1  Hjulfrigång ( 5.2.3 ) 
 
Kontroll  Fastsättning, skador, hjulfrigång.  
 
Metod  Okulärkontroll  i samband med kontroll av däck. Hjul fri-
gång kontrolleras när hjulen vrids mellan fulla rattutslag på 
axel som lyfts. Kontroll med fulla rattutslag på bil  med 
flera styrbara axlar görs enbart om det enkelt går att lyfta 
de styrbara axlarna samtidigt.  
 
2.1.3  Hjullager (5.1.3)  
2.1.3.1  Navkåpa (5.1.3)  
2.1.3.2  Nav (5.1.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, s kador (missljud) , glapp.  
 
Metod  Ljudkontroll vid maskinell hjulsp inning till ca  40 km/h 
sker på  
- tunga bilars samtliga hjul som inte är drivande, och  
- tunga släpfordons samtliga hjul.  
Finns ljud som bedöms komma från ett hjullager görs 
kompletterande kontroll genom att känna på axel eller 
annan "fast" punkt nära lagret. Bedömning ”påtagligt 
missljud” görs först när tydliga vibrationer konstateras (i 
kombination med missljud).  
Ljudkontroll vid hjulspinning på släpvagnar med en total -
vikt av högst 3  500 kg bör ske genom maskinell hjul -
spinning.  
 
Ljudkontroll vid enkel provk örning/provkörning görs på 
alla bilar. Upptäcks missljud vid körning som bedöms bero 
på skadat hjullager, utförs hjulspinning på hjul utan 
drivning, för att fastställa bedömning.  
 
Glappkontroll  utförs på samtliga axlar, genom att krafter 
ansätts växelvis p å hjul som kan lyftas. Kan axeln inte 
lyftas kontrolleras glapp med hjälp av framvagns platta/ 
kraftplatta. På tunga fordon (T  > 7 ton) påförs kraften med 
Bilaga 1  
 
 26 TSFS 2017: 54 
hjälp av verktyg (spett) och anbringad så att hjulets under -
kant pressas inåt.  
Observera att på tunga  fordon med skivbromsar kan det vara 
mycket svårt att upptäcka glapp i hjullager.  
Upptäcks (utan särskild kontroll) att navkåpa saknas eller är 
lös ska anmärkning ske enligt nedan.  
2.1.5  Däckstrycksövervakning (5.2.2)  
2.1.5.1  Luftledning (5.2.2)  
2.1.5.2  Elledning (5.2.2)  
2.1.5.3  Varningsanordning (5.2.2)  
2.1.5.4  Komponent (5.2.2)  
 
Kontroll  Funktion, skador, fastsättning, täthet. Gäller tung bil 
och tung släpvagn med utrustning för reglering av 
däcktrycket (uppgift om utrustning för däcktrycks -
övervakning s ka vara noterat i Trafikregistret under 
”Övriga uppgifter”).  
 
Metod  Okulärkontroll  av komponenter och ledningar. Vrid och 
tryck på luftledningarnas roterande anslutningar vid hjulen 
för att kontrollera kärvning, glapp och att inte läckage finns 
eller uppst år när anslutningens läge ändras.  
 
Funktionskontroll  av 
- att däcktrycket kan ändras genom att på displayen i 
hytten ändra inställning av körförhållande t.ex. från 
"land sväg olastad" till "grusväg olastad”, och  
- varningsanordning för punktering genom att på ventil -
lådans utsida öppna ventilen för framaxeln (vanlig däck -
ventil) så att däcktrycket på framaxeln sänks och att 
varningssignal därmed avges.  
 
Täthetskontroll genom att lyssna efter läckage (se även 
okulärkontroll ovan).  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (2.1 Hjul)  Bil Släp 
   
Mönsterdjup < 1,6 mm:    
 - på ett däck (T   3 500 kg) 2x 2x 
 - på två eller flera däck (T   3 500 kg) 2 2 
 - på ett däck, annat än yttre vid  
  dubbelmonterat (T  > 3 500 kg)  
2x  
2x 
 - på två eller flera däck, annat än yttre vi d 
  dubbelmonterat (T  > 3 500 kg)   
2  
2 
Dubbade och odubbade däck blandat  
(enligt 2.1.1 Däck ovan)   
2x  
2x 
(P) Däck med för låg bärighet  2x 2x 
Bilaga 1  
 27 TSFS 2017:54  
 
Grund för bedömning (2.1 Hjul)  Bil Släp 
Slitbana:    
 - påtaglig separation  2 2 
Brott i cordväven eller s å slitet/skadat att cordväven 
blottats   
2  
2 
Punkterat däck:    
 - ett vid dubbelmontage  2x 2x 
 - övriga fall  2 2 
Nav:    
 - hjulmutter/skruv något lös/saknas  2x 2x 
Fälg:     
 - påtagligt skadad  2 2 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
Hjullage r:   
 - påtagligt missljud och påtagliga vibrationer  2 2 
 - påtagligt glappt  2 2 
 - navkåpa lös  2x 2x 
 - navkåpa saknas  2x 2x 
Hjulfrigång:    
 - hjul nöter mot annan detalj/för liten/risk för    
 Skada  2 2 
Brist som medför risk för haveri  3 3 
Däckt rycksövervakning:    
 
 - komponent/ledning påtagligt bristfällig  
  fastsättning/lös   
2  
2 
 - komponent/ledning påtagligt skadad/  
   något läckage   
2  
2 
  - roterande anslutning påtagligt glapp/kärv  2 2 
  - varningsanordning ur funktion  2 2 
 - däcktryck et kan inte ändras  2 2 
 - risk att detaljer lossnar  3 3 
 
2.2 FJÄDERSYSTEM  
 
2.2.1  Fjädring (5.3.1)  
2.2.1.1  Fjäder (5.3.1)  
2.2.1.2  Fjäderblad (5.3.1)  
2.2.1.3  Fjäderlagring (5.3.1)  
2.2.1.4  Fjäderhänke (5.3.1)  
2.2.1.5  Fjäderdon (5.3.1)  
2.2.1.6  Fjäderbälg (5.3.5) 
2.2.1.7  Ledning (5.3.5)  
2.2.1.8  Ventil (5.3.5)  
2.2.1.9  Regulator (5.3.5)  
2.2.1.10  Fjäderfäste (5.3.1)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, glapp, täthet.  
Bilaga 1  
 
 28 TSFS 2017: 54 
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån, från sidan samt från sidan via 
hjulhus.  
 
Rostskadekontroll  med verktyg  utförs då rost angrepp 
konstateras på komponenter i pneumatiskt och hydrauliskt 
system.  
 
Funktionskontroll  sker genom att okulärt bedöma 
fjäderväg och olikheter mellan höger och vänster sida samt 
genom kontroll vid enkel provkörning. Vid kontr oll och 
bedömning av fjädringsväg gäller följande:  
- Vid tjänstevikt ska fjädringsväg finnas såväl uppåt 
som nedåt.  
- När fordonet lyfts i karossen ska fjädrarna stå kvar på 
sin plats utan risk att komma ur läge.  
 
Glappkontroll  på fjäderlagringar utförs genom att 
lagringen avlastas med verktyg. Tunga fordon kontrolleras 
när krafter påförs med kraftplatta eller verktyg. Om 
fjäderdetaljers inbördes läge tyder på felfria lagringar får 
kontrollen begränsas till okulärkontroll.  
 
2.2.2  Fjädersäte (5.3.1)  
 
Kontroll  Skador, fastsättning.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs då 
rostangrepp konstateras.  
 
2.2.3  Stötdämpare (5.3.2)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, kärvning, glapp.  
 
Metod  Okulärkontroll av fastsättning och glapp då 
framvagnsp lattan/kraftplattan används eller då bilen 
gungas. På tunga bilar görs kontroll av glapp med verktyg 
om kraftplatta saknas och glapp kan misstänkas.  
 
Funktionskontroll sker vid nedkörning i bromsprovare 
och enkel provkörning. Vid misstanke om svag dämp -
verkan (exempelvis läckage) görs, om möjligt, kontroll 
genom att gunga på fordonet.  
 
2.2.4  Fjäderben (5.3.1)  
2.2.4.1  Fjäderbenslagring (5.3.1)  
Bilaga 1  
 29 TSFS 2017:54  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, kärvning, glapp.  
 
Metod  Okulärkontroll underifrån, under främre huv och fr ån 
sidan via hjulhus.  
 
Funktionskontroll på fjäderbenslagring sker genom att 
tendenser till kärvning observeras när hjulet vrids mellan 
fulla rattutslag på axel som lyfts. (Undvik slag i ändläget). 
Kontroll görs också vid enkel provkörning.  
 
Glappkontroll  på fjäderben och fjäderbensfastsättning 
utförs med hjälp av framvagnsplatta eller manuellt med 
upplyft axel genom att krafter påförs hjulet. Konstruktio nen 
på vissa fastsättningar är sådan att glapp kan uppkomma 
vid centrallyft. Kontroll sker då i körläge . Glappkontroll på 
fjäderben i bakvagn får ske utan att axeln är upplyft.  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs då 
rostangrepp konstateras.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (2.2 Fjädersystem)  Bil Släp 
   
Fjäder:    
 - mycket utmattad  2 2 
 - skada d/ändrad så att funktionen påtagligt  
  försämrats   
2  
2 
 - ur läge (risk för följdfel)  2 2 
 - ur funktion, mycket kärv  2 2 
Fjäderlagring:    
 - mycket glapp  2 2 
 - mycket lös  2 2 
Fjäderfäste ( -hänke):    
 - påtagligt skadat/bristfälligt fastsatt  2 2 
Pneumatiskt/hydrauliskt fjädersystem:    
 - påtagligt läckage  2 2 
 - ur funktion  2 2 
Fjäderbälg/ -don/-ledning:    
 - påtagligt skadad  2 2 
Fjädersäte:    
 - typ ”MC Pherson” mjukrost eller rosthål  2 2 
 - övriga >  25 % försvagning  2 2 
Stötdämpare:    
 - påtagligt svag verkan, ur funktion  2 2 
 - påtagligt kärv/läckage  2 2 
 - fastsättning mycket glapp/mycket lös  2x 2x 
Bilaga 1  
 
 30 TSFS 2017: 54 
 - skadad/ändrad så att funktionen påtagligt  
  försämrats   
2  
2 
Grund för bedömning (2.2 Fjädersystem)  Bil Släp 
Fjäderben:    
 - påtagl igt glappt/skadat (mjukrost eller rosthål)  2 2 
 - fastsättning påtagligt glapp/lös  2 2 
Fjäderbenslagring:    
 - mycket kärv  2  
Brist som medför risk för haveri  3 3 
 
2.3 AXEL/LÄNKAGE  
 
2.3.1  Axel (5.1.1)  
2.3.1.2  Hjulinställning (5.2.2)  
2.3.1.3  Krängnings hämmare (5.3.1)  
2.3.1.4  Framaxel (5.1.1)  
2.3.1.5  Bakaxel (5.1.1)  
2.3.1.6  Axellagring (5.1.1)  
2.3.1.7  Boggilagring (5.1.1)  
2.3.1.8  Fjäderkrampa (5.3.1)  
2.3.1.9  Förskjutbar axel, låsanordning (5.1.1)  
2.3.1.10  Boggilyft (5.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador,  glapp, täthet, hjulinställning, 
funktion  (spårvidd se 9.3.2.9).  
 
Metod  Okulärkontroll  av axel och axellagring. På boggilyft 
kontrolleras förekomst av oljeläckage samt att upplyftbar 
axel går att sänka.  
 
Glappkontroll  utförs på axel som lyfts. Avlastning g örs 
med domkraft eller brytverktyg. Bil och tung släpvagn 
kontrolleras också med hjälp av framvagnsplatta/kraft -
platta.  
 
Mätning  av hjulskränkning sker vid osäkerhet om 
bedömning.  
  
Rostskadekontrol l med kontrollverktyg utförs då rostan -
grepp konstateras.  
 
2.3.2  Tvärstag (5.3.3)  
2.3.2.1  Tvärstagslagring (5.3.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bilaga 1  
 31 TSFS 2017:54  
Glappkontroll  sker med hjälp av framvagnsplatta/kraft -
platta eller brytverktyg.  
 
2.3.3  Länkarm (5.3.3)  
2.3.3.1  Länkarmslagring (5.3.3)  
2.3.3.2  Länkarmsstag (5.3.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning och skador på länkarm, 
länkarmsstag och länkarmslagring.  
 
Glappkontroll  utförs på länkarmslagringar som enkelt kan 
avlastas. Kontrollen görs manuellt m ed upplyft axel eller 
med hjälp av framvagnsplatta/kraftplatta. Lagringar som 
inte enkelt kan avlastas kontrolleras enbart okulärt genom 
att lagringens centrering bedöms. Saknas kraftplatta 
kontrolleras tung släpvagn genom att vagnen bromsas och 
gungas med  dragbilen.  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs då rostan -
grepp konstateras.  
 
2.3.4  Spindelled (5.3.4)  
2.3.4.1  Tätning (5.3.4)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  av ledens fastsättning och även monterings -
sätt vid nymonterad led. Observera att en kulled kan ha 
stort slitage utan att motsvarande glapp märks p.g.a. att 
smuts eller rost ”packats” i leden. Därför ska kulans läge i 
kulhuset kontrolleras genom att ledens längd bedöms. 
Tätning på permanentsmord kulled kontrolleras beträffande 
skador.   
 
Glappkontroll.  Vid kontroll av glapp i en spindelled får 
inga större krafter verka i leden, dvs. den ska vara avlastad. 
Att hjulets tyngd påverkar leden utgör inget hinder för 
kontroll. Konstruktionen och vissa detaljer i  hjulupp -
hängningen såsom krängningshämmare, länk armsstag och 
gasstötdämpare kan på vissa bilmodeller försvåra en 
effektiv avlastning.  
 
Undre icke tyngdbärande led  kontrolleras på framvagns -
platta/kraftplatta.  
Kontroll kan även ske med centralt upplyft ax el. Radiellt 
glapp kontrolleras med växelvisa krafter på hjulet 
Bilaga 1  
 
 32 TSFS 2017: 54 
anbringade för hand eller med verktyg. Axiellt glapp 
kontrolleras med brytverktyg genom att länkarmen pressas 
uppåt och nedåt.  
 
Övre icke tyngdbärande led  kontrolleras radiellt med 
kraften anb ringad på hjulet för hand, med framvagns -
platta/kraftplatta eller med verktyg. Är krängnings -
hämmare monterad på övre länkarm kontrolleras leden 
även i axiell riktning genom att med brytverktyg anbringa 
krafter uppåt och nedåt.  
 
Undre tyngdbärande led kontrolleras axiellt med  
brytverktyg. Krafter ansätts både uppåt och nedåt. Axeln 
ska om möjligt vara upplyft.  
Övre tyngdbärande led  kontrolleras axiellt med bryt -
verktyg. Axeln ska om möjligt vara upplyft och krafter 
ansätts under hjulet.  
 
2.3.5  Spindeltapp (5.1.2)  
 
2.3.5.1  Spindeltappslagring (5.1.2)  
 
Kontroll  Glapp.  
 
Metod  Glappkontroll avser axiellt och radiellt glapp och görs om 
möjligt med upplyft axel. Växelvisa krafter påförs upptill 
och nedtill på hjulet. På tunga bilar används brytverktyg. 
Axiella kra fter påförs genom att lyfta under hjulet med 
brytverktyg.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (2.3 Axel/länkage)  Bil Släp 
   
Axel:    
 - något bristfällig fastsättning/lös  2 2 
 - påtaglig skada (sprickor, mjukrost, rosthål)  2 2 
 - lagring mycket glapp  2 2 
 - fjäderkrampa något lös  2 2 
Förskjutbar axel, låsanordning:    
 - påtagligt sliten/ur funktion   2 
Hjulinställning mycket felaktig  2 2 
Boggilyft:    
 - påtagligt oljeläckage (olja droppar)  2x 2x 
 - upplyftbar axel går inte att sänka  2 2 
Krängningsh ämmare:    
 - fastsättning mycket glapp  2 2 
 - fastsättning mycket lös  2 2 
Bilaga 1  
 33 TSFS  2017:54  
 - brusten  2 2 
 
Grund för bedömning (2.3 Axel/länkage)  Bil Släp 
Tvärstag:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning/lös  2 2 
 - påtaglig skada  2 2 
 - lagring, mycket glapp  2 2 
Länkarm/stag:    
 - något bristfällig fastsättning/lös  2 2 
 - påtaglig skada (mjukrost, rosthål)  2 2 
Länkarmslagring:    
 - påtaglig skada/mycket glapp  2 2 
Spindelled:    
 - påtagligt glapp eller mycket sliten  2 2 
 - något bristfällig fastsättning/lös    
 eller felmonterad  2 2 
Tätning på permanentsmord kulled:    
 - mycket skadad/saknas  2 2 
Spindeltapp/ -lagring:    
 - mycket axiellt/radiellt glapp  2 2 
Brist som medför risk för haveri  3 3 
 
3 DRIVSYSTEM  
3.1 KRAFTKÄLLA  
 
3.1.1  Motor (6.1.8, 8.4.1)  
3.1.1.1 Gasreglage  (6.2.7)  
3.1.1.2  Motorfäste (6.1.8)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  i motorrum och underifrån av motorfästen 
och förekomst av oljeläckage från motor.  
 
Funktionskontroll  av gasreglage vid enkel provkörning.  
 
3.1.2 Bränslesystem (6.1.3 ) 
3.1.2.1  Bränsletank (6.1.3)  
3.1.2.2  Tankband (6.1.3)  
3.1.2.3  Bränslerör (6.1.3)  
3.1.2.4  Bränsleslang (6.1.3)  
3.1.2.5  Bränslepump (6.1.3)  
3.1.2.6  Bränslefilter (6.1.3)  
3.1.2.7  Tanklock (6.1.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, täthet, skada,  
 
Bilaga 1  
 
 34 TSFS 2017: 54 
Metod  Okulärkontroll  av tank, ledningar, pump, filter m.m. i 
bränslesystem.  
 
Täthetskontroll,  med läcksökningsspray ska utföras på 
bilar med bränslesystem för metangas (biogas och natur -
gas) som drivmedel. Förut sättningen för kontroll (till räck-
ligt try ck) är att motorn kan köras i läge ”gasdrift”.  
 
(B)Intyg, som visar att en kontroll avseende skador och 
fastsättning och täthet på tank och övriga bränslesystemet 
på fordon med bränslesystem för metangas (biogas och 
naturgas) som drivmedel, genomförts, får  godtas. Intyget 
ska vara utfärdat av fordonstillverkaren eller av denne 
godkänd representant, eller av företag som har verksamhet 
inom efterkonvertering eller reparation eller kontroll av 
bränslesystem för gas.  Intyget får vara högst 15 månader 
gammalt. A v intyget ska tydlig t framgå  
1. vem eller vilken organisation som genomfört kontrollen, 
redovisat med namn och adress samt behörig person med 
ansvar för kontrollen,  
2. information som gör att det provade fordonet tydligt kan 
identifieras,  
3. datum för int ygets utfärdande, samt dat um för 
kontrollens genomförande,  
4. resultat av visuell kontroll , 
5. resultat av funktionskontroll , och  
6. resultat av läckagetest med läcksökningsspray . 
 
Bedömning  Besiktningen ska avbrytas och fordonet underkännas när 
kontroll av bränsletanken för fordon som drivs med gas 
inte kan utföras av besiktningsorganet själva, på grund av 
att tanken är dold och att intyg enligt ovan saknas.   
 
3.1.3  Avgassystem (6.1.2)  
3.1.3.1  Grenrör (6.1.2)  
3.1.3.2  Avgasrör (6.1.2)  
3.1.3.3  Ljuddämpare (8.1.1)  
3.1.3.4  Ljudnivå (8.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, täthet, ljudnivå, slutrörs riktning.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning och skador som tyder på 
otäthet. Vid läckage på fordon där avgassystemet används 
för uppvärmning utförs särskild täthetskont roll. Slutrörs 
riktning kontrolleras med avseende på risken för att 
avgaser tränger in i förar - eller passagerarutrymme. 
Kontroll av avgasers riktning på buss och tung lastbil sker 
enligt nationella krav.  
Bilaga 1  
 35 TSFS 2017:54  
 
Ljudkontroll  med motor på tomgång samt vid enkel 
provkörning utförs för att avslöja avgasläckage och hög 
ljudnivå. Vid anmärkning mot avgasläckage anges, i 
förekommande fall, att utsläppskontroll inte är utförd. Vid 
misstanke om för hög ljudnivå ska antingen mätning eller 
subjektiv kontroll ske enligt föl jande:  
- Mätning utförs på bil, som har värden för ljudnivå vid 
stillastående , när avgasljudet uppfattas som påtagligt 
högre än vad som är normalt. Att mätning ska ske 
framgår av att det i fält "Ljudnivå stilla" i 
registeruppgiften visas både värde och varv tal. Till 
detta värde ska 5  dB (A) läggas för att erhålla bilens 
gränsvärde.  
- Subjektiv kontroll utförs på övriga bilar (som inte har 
uppgift om ”Ljudnivå stilla”) samt på de bilar som 
omfattas av kravet på mätning men som saknar uppgift 
om varvtal eller sa knar varvräknare. Subjektiv 
bedömning sker genom avlyssning och underkännande 
sker först när det är helt uppenbart att ljudnivån är 
"mycket högre än vad som är normalt för fordonsslaget 
i standard utförande".  
 
Mätning  ska utföras i form av förenklad ljudni våkontroll 
på lämplig mätplats enligt kraven för stationär mätning  
(Bilaga 5). Mikrofonen ska placeras  
- på samma höjd som avgasrörets mynning , dock lägst 
0,2 m över marken,  
- så avståndet mellan mikrofon och mynning är 0,5  m, 
och vinkeln 45° ± 5° bildas ut från bilens sida, utifrån 
avgasernas huvudriktning.  
 
Slutrörs riktning  
På personbil och lätt lastbil  får inte avgasrör mynna under 
utrymme för  förare eller passagerare och inte heller under 
annan del av karosseriet, som är sammanbyggd med sådant 
utrymme. Avvikelser kan dock godtas om utförandet hos 
karosseri och avgasrör är sådant att det inte bedöms 
föreligga någon risk att avgaser under körnin g tränger in i 
utrymmet .  
 
På buss och tung lastbil  kontrolleras avgasers riktning enligt 
nationella krav, vilket innebär att avgasrör ska vara riktat så 
att avgaserna avleds; uppåt, bakåt eller på vänster sida.  
- Uppåtriktat rör får avvika högst 60° från ve rtikal linjen.  
- Bakåtriktat avgasrör ska vara riktat horisontellt eller snett 
nedåt.  
Bilaga 1  
 
 36 TSFS 2017: 54 
- Sidoriktat avgasrör ska vara riktat åt vänster och utmynn a 
horisontellt eller snett nedåt.  
Bedömning av avgasrörets riktning görs subjektivt utan 
mätning - anmärkning görs när det är uppenbart att röret är 
felriktat.  
 
Bedömning  Vid påtagligt läckage (2x) på avgassystem och godkända 
miljövärden vid avgasmätning på tomgång/förhöjd 
tomgång ska mätningen trots det betraktas som ogiltig. 
Följande text ska då anges på besiktningsp rotokollet 
”Avgassystem, påtagligt läckage, avgasmätning inte 
utförd” med bedömning 2.  
Observera att redan mycket små avgasläckage eller 
sprickor i avgassystem kan påverka lambdavärdet avsevärt 
uppåt. Upptäcks ett påtagligt läckage efter mätning görs 
bedöm ning av CO - och lambdavärde i de fall mätningen 
visar underkända värden.  
 
3.1.4  Elsystem (4.11)  
3.1.4.1  Batteri (4.13)  
3.1.4.2  Batterilåda (4.13)  
3.1.4.3  Elledning (4.11)  
3.1.4.4  Relä (4.11)  
3.1.4.5  Generator (4.11)  
3.1.4.6  Startmotor (4.11)  
3.1.4.7  Tändlå s (7.3)  
3.1.4.8  Tändsystem (1975) (4.11)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll  i motorrum och underifrån av ledningar 
och komponenter i elsystemet med avseende på fast -
sättning och skador som kan medföra risk för kortslutning.  
 
Funktionskontroll  av tändlås.  
 
3.1.5  (P) Hastighetsregulator (7.10)  
3.1.5.1  (P) Installationsskylt (7.10)  
3.1.5.2  (P) Hastighetsskylt (7.10)  
 
Kontroll  Befintlighet  av installationsskylt eller hastighetsskylt på 
bilar 
- av årsmodell 1988 och senare ; buss med 
T > 10 000 kg samt lastbil med T  > 12 000 kg, 
- som är ibruktagna 2001 -10 och senare för miljöklass 
2 000/euro III enligt vägtrafikregistret; buss oavsett T 
samt lastbil med T  > 3 500 kg, och  
Bilaga 1  
 37 TSFS 2017:54  
- som är ibruktagna 2005 -01 och senare; alla bussar 
oavsett T samt all a lastbilar me d T > 3 500 kg. 
 
Undantagna fordon är de som  
- tillhör försvaret, används av räddningstjänsten, 
polisen eller för liknande verksamhet,  
- är konstruerad för en hastighet < inställningsvärdet,  
- används som normal tätortsbuss, eller  
- används i vetensk apliga försök  
 
Metod  Okulärkontroll  av hastighetsregulatorns 
funktion/funktionsmöjlighet samt om skylt saknas eller är 
oläslig.   
  
Funktionskontroll (om möjligt) om hastigheten är 
felaktigt inställd.  
 
(B) Kontrollrapport från ackrediterad verkstad krävs o m 
polis vid flygande inspektion anmärkt på 
hastighetsregulatorn.  
 
Bedömning  Om hastighetsregulatorn uppenbart är ur funktion/saknas 
ska bristen åtgärdas av företag som ackrediterats för 
installation och inställning av hastighetsregulator. 
Föreläggs fordon et om kontrollbesiktning ska 
fordonsföraren informeras om att kontrollrapport från 
ackrediterad verkstad ska medföras till besiktningen. 
Kontrollrapport från ackrediterad verkstad ska vara 
daterad senare än polisen rapport om vägkontroll.  
 
3.1.6  Hydraulsys tem (6.2.9, 8.4.1)  
3.1.6.1  Hydraultank/behållare (6.2.9)  
3.1.6.2  Hydraulmotor (6.2.9)  
3.1.6.3  Hydraulrör (6.2.9)  
3.1.6.4  Hydraulslang (6.2.9)  
3.1.6.5  Hydraulpump (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, täthet, skador.  Avser utrustning i 
hydraulsystem som inte finn s upptagen i annat system och 
utrustning vars systemtillhörighet inte med säkerhet kan 
bestämmas.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (3.1 Kraftkälla)  Bil Släp 
   
Motor:    
 - mycket bristfällig fastsättning  2  
Bilaga 1  
 
 38 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (3.1 Kraftkälla)  Bil Släp 
 - påtagligt oljeläckage  (olja droppar)  2x  
Gasreglage:    
 - funktion osäker  2  
 - risk för allvarlig funktionsstörning  3  
Komponenter i bränslesystem:    
 - något läckage (vätska)  2 2 
 - något läckage (metangas > 0,2 vol%)  2  
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - påtaglig skada  2 2 
 - tanklock saknas  2x 2x 
Bränsletank:    
 - risk att lossna  3 3 
Bränslesystem:    
 - risk för brand (vätska)  3 3 
 - risk för brand (metangas > 1,1 vol%)  
- intyg saknas  3 
2  
Avgassystem:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x  
 - påtagligt läckage  2x  
 - påtagligt läckage, avgasmätning inte utförd  2  
 - avgaser i personutrymme  2  
 - risk att lossna  3  
Avgasers riktning (buss och lastbil T  > 3 500 kg):   
 - felaktig riktning  2x  
Ljudnivå:    
 - överskrider gränsvärde  2  
 - mycket högre än vad som är normalt för  
  fordonsslaget bil i standardutförande   
2  
Elsystem:    
 - osäkerhet i funktioner som påverkar  
   trafiksäkerheten   
2  
 - skador/bristfällig fastsättning med risk  
  för kortslutning   
2  
2 
 - batteri påtagligt bri stfälligt fastsatt  2x 2x 
 - störningsskydd saknas  2x  
 - risk för brand  3 3 
Hastighetsregulator:    
 -  (P) ur funktion eller saknas  2  
 -  (P) inställning felaktig  2  
 -  (P) installations -/hastighetsskylt saknas  2  
 - (P) däckens storlek överrensst ämmer inte 
med kalibreringsparametrarna (om uppgift 
finns)  2  
 - (B) kontrollrapport saknas  2  
Hydraulsystem:    
 - påtagligt läckage (olja droppar)  2x 2x 
 - komponent/rör/slang, påtagligt bristfällig    
Bilaga 1  
 39 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (3.1 Kraftkälla)  Bil Släp 
  fastsättning/påtagligt skadad  2 2 
 - risk för b rand 3 3 
 
3.2 DRIVNING  
 
3.2.1  Växlingssystem (6.1.7)  
3.2.1.1  Frikoppling (6.1.7)  
3.2.1.2  Växellåda (6.1.7)  
3.2.1.3  Startspärr (7.3)  
 
Kontroll  Funktion, skador, täthet.  
 
Metod  Funktionskontroll  vid enkel provkörning. På 
automatväxlad bil, T  < 3 500 kg, gö rs startförsök vid back - 
och drivläge, med färdbromsen ansatt.  
 
Okulärkontroll  i motorrum och underifrån av skador och 
förekomst av oljeläckage från växellåda.  
 
3.2.2  Kraftöverföring (6.1.7)  
3.2.2.1  Kardanaxel (6.1.7)  
3.2.2.2  Kardanaxelknut (6.1.7)  
3.2.2.3  Stödlager (6.1.7)  
3.2.2.4  Drivaxel (6.1.7)  
3.2.2.5  Drivaxelknut (6.1.7)  
3.2.2.6  Slutväxel (6.1.7)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, glapp, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  av axlar och driv -/kardanaxelknutar 
beträffande fastsättning skador och glapp samt förekomst 
av oljeläckage från slutväxel.  
  
Funktionskontroll  vid enkel provkörning.  
Bedömning  
Grund för bedömning (3.2 Drivning)  Bil Släp 
   
Automatväxlad bil:    
 - kan startas i växelläge (T   3 500 kg) 2  
Växellåda/slutväxel:    
 - påtagligt ol jeläckage (olja droppar)  2x  
Växlingssystem:    
 - funktionsbrist som påtagligt försvårar  
   körning   
2  
 - skada som medför risk för funktionsbortfall  2  
Glappa, lösa, skadade detaljer i kraftöverföring som:    
Bilaga 1  
 
 40 TSFS 2017: 54 
 - påtagligt försvårar körning  2  
 - ger risk för funktionsbortfall  2  
 
4 BROMSSYSTEM  
4.1 FÄRDBROMS - PRESTANDA  
 
4.1.1  Retardation (1.2.2)  
 
Kontroll  Retardationsförmåga.  
 
Metod  Bromskontroll i rullbromsprovare utförs på släpvagnar 
och alla bilar som får köras i rullbromsprovare. Kontrollen 
ska göras vid så höga bromskrafter som möjligt men får 
inte överstiga 15 kN per enkelmonterat hjul. För dubbel -
monterade däck och breddäck gäller 20 kN. Gränsvärdena 
är för att undvika däcksskador vid kontrollen. Medel -
broms kraft under ett hjulvarv ska ligga till grund för 
bedömning, med undantag om en multipunktsmetod 
används (fler än 2 mätpunkter enligt Transportstyrelsens 
föreskrifter och allmänna råd ( TSFS 2010:78 ) om teknisk 
kontrollutrustning hos besiktningsorgan och kontrollorgan, 
senast ändrad genom TS FS 2017 :57). 
 
Helt eller delvis hydraulisk transmission  Den totala broms -
kraften bedöms med hänsyn till erforderlig pedalkraft. Vid 
tveksamhet om bromsförmågan ska en utökad kontroll 
göras vid provkörning.  
  
Bromssystem med pneumatiska bromscylindrar  Samba ndet 
mellan bromskraft – cylindertryck fastställs och uppräknas 
till garanterat tryck. Beräkningen kan utföras manuellt eller 
med datoriserad bromsprovare. Tryckmätare ansluts nära 
en bromscylinder efter de ventiler/anordningar som 
påverkar cylindertrycket . Strävan ska vara att nå ett 
cylindertryck som är minst 0,20 MPa och som ger en 
bromskraft nära hjulblockering  utan att överskrida gällande 
däckskade gränser. Beräkning vid cylindertryck under 
0,20 MPa, dock lägst 0,15  MPa, får endast ske när 
fordonets ko nstruktion eller andra, inte påverkbara 
förhållanden, förhindrar att ett högre cylinder tryck uppnås. 
Lastsimulering ska användas för att uppnå acceptabla 
cylindertryck. Cylindertryck < 0,15 MPa får inte användas 
för beräkning/bedömning av effektivitet.  
 
Effektiviteten blir summan av alla hjuls extrapolerade 
bromskrafter dividerat med fordonets tyngdkraft eller, 
beträffande släpkärror och påhängsvagnar, den del av 
tyngdkraften som överförs till marken via fordonets axlar 
Bilaga 1  
 41 TSFS 2017:54  
eller, om uppgifterna saknas, summa n av fordonets garan -
terade axelbelastningar multiplicerat med g (9,81 m/s²). 
 
Bromskontroll genom retardationsprov får utföras på 
motordrivna fordon.  
Retardationsprov får även utföras på släp om sådan teknisk 
kontrollutrustning finns tillgänglig som gör det möjligt att 
genomföra prov.  
 
Underkännande får dock endast ske om provet genomförts 
på en betong - eller asfalterad bromssträcka på ca 50 m, 
som är plan, jämn och fri från sand eller annat löst material 
som försämrar friktionen.  
 
Retardationsmätare  
Mont era och nollställ retardationsmätaren i fordonet. Välj 
en ingångshastighet till bromssträckan på 40 –50 km/h. 
Bromsa så hårt det går utan att hjulen blockerar och avläs 
retardationen.  
 
Bromssträcka  
Fastställ fordonet hastighet, 40 –50 km/h, och ansätt 
bromse n så hårt det går utan att hjulen blockerar. Mät 
effektiv bromssträcka. Ingångshastighet/ retardationskrav 
> uppmätt bromssträcka.  
 
Funktionskontroll  vid enkel provkörning utförs på alla 
motordrivna fordon.  
 
Bedömning  Finns referensbromskrafter lämnade av fordonstillverkaren 
tillgängliga, får bedömning av bromskraft ske mot dessa 
istället för mätning och beräkning av bromsarnas 
sammanlagda effektivitet.  
Ska anmärkning riktas mot effektivitet ska bromskontroll 
ske i bromsprovare.  
 
Tabellen avser bedömning nä r prov utförts i bromsprovare  
Grund för bedömning (4.1 Färdbroms - prestanda)  Bil Släp 
   
(B) Personbil (2012):    
 - effektivitet  < 58 %  2  
Personbil (1974):    
 - effektivitet  < 50 %  2  
(B) Lastbil (2012) med totalvikt ≤  3 500 kg:   
 - effektivitet  <  50 %  2  
Lastbil (1974) med totalvikt ≤  3 500 kg:   
 - effektivitet   < 45 %  2  
(B) Lastbil (2012) med totalvikt > 3  500 kg:    
Bilaga 1  
 
 42 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (4.1 Färdbroms - prestanda)  Bil Släp 
 - effektivitet  <  50 %  2  
Lastbil (1988) med totalvikt >  3 500 kg:   
 - effektivitet  <  45 %  2  
Lastbil (1974) med totalvikt >  3 500 kg:   
 - effektivitet  <  43 %  2  
(B) Buss (1991):    
 - effektivitet  < 50 %  2  
Buss (1974):    
 - effektivitet < 48 %  2  
(B) Släpvagn (2012):    
 - effektivitet <  50 %   2 
Släpvagn (1988):    
 - effektivitet <  43 %   2 
Släpvagn (1974):    
 - effektivitet <  40 %   2 
(B) Påhängsvagn (2012):    
 - effektivitet <  45 %   2 
Påhängsvagn (1988):    
 - effektivitet <  43 %   2 
Påhängsvagn (1974):    
 - effektivitet <  40 %   2 
Samtliga, årsmodell 1973 och tidigare:    
 - effektivitet <  40 %  2 2 
För stor manöverkraft erfordras  2 2 
Bromskraften är <  90 % av den fastställda 
referensbromskraften för fordonsaxeln som 
fordonstillverkaren angivit   
 
2  
 
2 
Samtliga fordon:    
 - effektivitet <  35 %  3 3 
Tabellen avser när fordonets bromsar kontrolleras genom alternativ metod.  
 
Grund för bedömning (4.1 Färdbroms - prestanda)  Bil Släp 
(B) Personbil (2012):    
 - retardation < 5,8 m/s² 2  
Personbil (1974):    
 - retardation < 5,0 m/s² 2  
(B) Lastbil (2012) med totalvikt ≤  3 500 kg:   
 - retardation <  5,0 m/s² 2  
Lastbil (1974) med totalvikt ≤  3 500 kg:   
 - retardation <  4,5 m/s² 2  
(B) Lastbil (2012) med totalvikt > 3  500 kg:    
 - retardation <  5,0 m/s² 2  
Lastbil  (1988) med totalvikt >  3 500 kg:    
 - retardation <  4,5 m/s² 2  
Lastbil  (1974) med totalvikt > 3  500 kg:    
 - retardation <  4,3 m/s² 2  
Bilaga 1  
 43 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (4.1 Färdbroms - prestanda)  Bil Släp 
(B) Buss (1991):    
 - retardation <  5,0 m/s² 2  
Buss (1974):    
 - retardation < 4,8 m/s² 2  
(B) Släpvagn (2012):    
 - retardation <  5,0 m/s²  2 
Släpvagn (1988):    
 - retardation <  4,3 m/s²  2 
Släpvagn (1974):    
 - retardation <  4,0 m/s²  2 
(B) Påhängsvagn (2012):    
 - retardation <  4,5 m/s²  2 
Påhängsvagn (1988):    
 - retardation <  4,3 m/s²  2 
Påhängsvagn (1974):    
 - retard ation <  4,0 m/s²  2 
Samtliga, årsmodell 1973 och tidigare:    
 - retardation <  4,0 m/s² 2 2 
För stor manöverkraft erfordras  2 2 
Samtliga fordon:    
 - retardation <  3,5 m/s² 3 3 
 
4.2 FÄRDBROMS  FUNKTION  
 
4.2.1  Bromskraftfördelning (1.2.1)   
 
Kontroll  Funktion  med avseende på bromskraftfördelning mellan 
hjulen på samma axel och mellan axlarna.  
 
Metod  Bromskontroll:  Bromskraftfördelning kontrolleras i 
bromsprovare  på alla fordon som får köras i bromsprovare. 
Fordon som inte kan köras i bromsprovare ska kontrolleras 
vid provkörning.  
Kontroll av bromskraftfördelning mellan hjulen på samma 
axel sker  genom att bromsarna ansätts tills det mest 
bromsade hjulet uppnått en bromskraft i närheten av 
blockering eller maximalt 15  kN på enkelmonterat hjul, 
20 kN på d ubbelmonterat och breddäck. Låt bromskraften 
stabiliseras före avläsning. Medelbromskraft under ett 
hjulvarv ska ligga till grund för bedömning.  
 
Beräkningen utförs i datoriserad bromsprovare. Broms -
krafter under 0,5  kN på lätta fordon eller broms krafter vid 
manövertryck <  0,20 MPa alternativt <  5 kN på minst ett 
av hjulen på tunga fordon bör inte användas för bedöm ning 
av ojämn bromsverkan om inte skillnaden i broms kraft 
klart kan härledas till ett tekniskt fel i systemet.  
Bilaga 1  
 
 44 TSFS 2017: 54 
 
Observera att på bilar med di fferentialbroms eller 
automatisk differentialspärr kan broms - provarrullarnas 
olika starttider, eventuell skillnad i rullhastigheten eller 
skillnader i radie på däck eller rulle ge utslag som ojämn 
bromsverkan. Karaktäristiskt för sådana effekter är att 
direkt vid start av rullarna visas en ojämnhet/anliggning. 
Ett säkert tecken på att bilen har differentialbroms är att 
hjulet på andra sidan dras med i samma riktning när ett hjul 
roteras, vid upplyft axel och växel i friläge. Finns 
anledning att misstänka e ffekter från differentialbromsen 
som enda anledning till ojämn bromsverkan, ska ingen 
anmärkning göras. Bromskontroll utförs vid provkörning.  
 
Funktionskontroll  vid enkel provkörning utförs på alla 
bilar.  
 
Bedömning  Bromskraftfördelning ska subjektivt bedö mas på bilar med 
en totalvikt av högst 3  500 kg och när bromskraften på en 
enskild axel påtagligt understiger den bromskraft som 
axeln ska svara för.  
För bedömning av tryckluftbromsade fordon används 
protokollet från bromsprovet. Indikationer på felaktig 
bromskraftfördelning följs upp och bedöms vid prov -
körning.  
- Även om retardationsförmågan bedöms tillräcklig ska 
anmärkning ske när bromskraften på enskild axel 
kraftigt understiger den bromskraft som axeln ska svara 
för. 
- Om fordonets sneddragning kräver att  föraren styr emot 
påtagligt vid normal ansättning av färdbromsen, för att 
bibehålla kursen rakt fram inom en zon som är 3,5  m 
bred, är sneddragningen att anse som påtaglig.  
 
4.2.2  Systemfunktion (1.2.1)  
4.2.2.1  Ansättningstid (1.2.1)  
4.2.2.2  Lossningstid (1.2.1)  
 
Kontroll  Funktion  med avseende på följsamhet, förlust - och 
lossningstid  
 
Täthet  med avseende på inre läckage (sjunkande pedal) 
och läckage på pneumatiskt system som inte kan hänföras 
till annan viss komponent ska noteras under denna rubrik.  
 
Metod  Bromskontroll. Vid bromskontroll observeras tendenser 
till lång ansättnings -/lossningstid för vidare uppföljning vid 
underredskontroll (igensatta/skadade ventiler).  
Bilaga 1  
 45 TSFS 2017:54  
 
Funktionskontroll  vid enkel provkörning görs på fordon 
som visar tendenser till lång ansä ttnings -/lossningstid.  
 
Täthetskontroll  
- På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom att 
tendenser observeras på sjunkande pedal vid högt och 
lågt tryck. Täthetskontroll ska följas av okulärkontroll 
för att avslöja eventuellt läckage.  
- På pneumatiskt sy stem genomförs kontrollen genom att 
lyssna efter läckage med systemet trycksatt. Vid 
tveksamhet om vilket fordon som orsakar läckage, 
kopplas släpets slangar loss och ny kontroll utförs med 
enbart bilen.  
 
Läckage - sjunkande pedal  
På vissa bilar kan vakuum pumpens och bromsservons 
arbete uppfattas som inre läckage. Problemet märks 
tydligast på bilar med hög förstärkningsfaktor. Läckage 
konstateras säkrast i broms provare (kretsbortfall). Vid 
tveksamhet utförs täthets kontroll med avstängd motor och 
utan unde rtryck i bromsservon.  
 
4.2.3  Rörelsereserv (1.1.2)  
4.2.3.1  Pedalvägsreserv (1.1.2)  
4.2.3.2  Spakvägsreserv (1.1.2)  
4.2.3.3  Slaglängdsreserv ( 1.1.2)  
4.2.3.4  Påskjutsreserv (1.1.2)  
 
Kontroll  Funktion - rörelsereserv  
- Med pedalvägsreserv avses bromspedalens ( -reglagets) 
rörelsereserv på hydrauliskt bromssystem.  
- Med slaglängdsreserv avses tryckstångens kvarvarande 
rörelseutrymme efter bromsansättning på pneumatiskt 
bromssystem. Vid lång slagländ på ett fordon med 
automatjustering i bromshävarm, ska bristfällighet en 
antecknas under position 4.4.3 Bromshävarm.  
- Med påskjutsreserv avses tryckstångens rörelsereserv på 
påskjutsbroms.  
 
Metod  Bromskontroll . Pedalvägs -, spakvägs - och påskjutsreserv 
kontrolleras och bedöms vid den högsta bromskraft som uppnås  
under bromskon trollen.  Vid tveksamhet sker bedömning av 
pedalvägsreserv vid körning.  
 
Okulärkontroll  av rörelsen på bromscylinderns trycktång. 
Rörelsen kan åstadkommas genom bromsning eller med hjälp 
av särskilt verktyg.  
Bilaga 1  
 
 46 TSFS 2017: 54 
 
Mätning av bromscylinders slaglängd görs vid tv eksamhet om 
bedömning . Angivet värde för slaglängd gäller trycksatt 
system.  
 
4.2.4  Hjulbroms (1.1.14)  
4.2.4.1  Bromstrumma (1.1.14)  
4.2.4.2  Bromsskiva (1.1.14)  
4.2.4.3  Bromsbelägg (1.1.13)  
4.2.4.4  Hjulcylinder (1.1.16)  
4.2.4.5  Bromsok (1.1.21)  
4.2.4.6  Broms sköld (1.1.21)  
 
Kontroll  Funktion  vad avser följsamhet, pulserande bromsverkan 
och anliggande broms.  
Fastsättning,  skador, slitage  på bromstrumma, broms -
skiva, bromsbelägg, bromsok samt täthet  på hjul broms. På 
bromssköld kontrolleras skador  som enbart på verkar 
fastsättning av bromskomponenter.  
 
Metod  Bromskontroll. Pulsering och följsamhet kontrolleras i 
rullbromsprovare genom att bromsen ansätts gradvis till ett 
så högt värde som möjligt utan hjulblockering. Konstant 
tryck behålls under ett hjulvarv.  
 
Påskjutsbroms och elbroms  
Kontroll av påskjutsbroms sker genom ansättning av 
bromsen med hjälp av särskilt verktyg. Den totala broms -
kraften bedöms med hänsyn till erforderlig manöverkraft 
på verktyget.  
 
Pulsering  bedöms som skillnad mellan högsta och lägsta  
bromsvärde under ett hjulvarv vid den medelbromskraft 
som används för bedömning av retardationsförmåga. 
Indikationer från pulserande bromsverkan noteras för 
uppföljning vid underredskontroll och vid körning.  
 
Anliggning  kontrolleras som avslutande moment.  Obser -
vera att på bilar med differentialbroms eller automatisk 
differentialspärr kan bromsprovarrullarnas olika starttider, 
eventuell skillnad i rullhastigheten eller skillnader i radie 
på däck eller rullar ge utslag som anliggande broms.  
 
Okulärkontroll  från in - och utsidan. Vid tecken på 
anliggande broms görs om möjligt kontroll med upplyft 
axel.  
 
Täthetskontroll  
Bilaga 1  
 47 TSFS 2017:54  
- På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom att 
lyssna ef ter läckage med systemet trycksatt.  
 
Funktionskontroll vid enkel provkörning för kontroll och 
bedömning av pulsering görs på bilar.  
 
4.2.5  Tillsatsbroms (1.1.19, 1.5) 
4.2.5.1  Retarder (1.1.19, 1.5) 
4.2.5.2  Avgasbroms (1.1.19, 1.5)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlig het, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  för att avslöja ändringar/skador som på -
verkar bromsens funktion. Har tillsatsbroms inte möjlig het 
att fungera får bilen ändå godkännas under förut sättning att 
särskilt reglage för anordningen demonterats och ingen 
notering finns kvar i vägtrafikregistret.  
 
Täthetskontroll  på pneumatisk manövrering sker genom 
att lyssna efter läckage.  
 
4.2.6  Katastrofbroms (1.1.20)  
4.2.6.1  Katastrofbromsvajer (1.1.20)  
 
Kontroll  Funktion  (pneumatisk). Funktionsmöjlighet (mekanisk).  
 
Metod  Funktionskontroll  på pneumatiskt system genom att 
broms slangar kopplas loss från dragbilen. Dra försiktigt 
med dragbilen för att kontrollera ansättningen.  
 
Okulärkontroll  av mekanisk katastrofbroms. Kontrollen 
begränsas till vajerns skick och möjlighet att fungera.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.2 Färdbroms - funktion)  Bil Släp 
   
Skillnad i bromskraft mellan hjulen på samma axel 
> 30 % av mest bromsat hjul   
2  
2 
Påtagligt felaktig bromskraftfördelning mellan fram -
och bakaxel (totalvikt  3 500 kg)  
2  
 
Mycket låg bromskraft på en eller flera axlar  2 2 
En bromskrets ur funktion, retardation  3.5 m/s2  2  
En bromskrets ur funktion, retardation <  3,5 m/s2  3  
En hjulbroms, ur funktion, på en axel  2 2 
Påtaglig sneddragning vid bromsning på väg  2 2 
Bilaga 1  
 
 48 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (4.2 Färdbroms - funktion)  Bil Släp 
Mycket stor sneddragning vid bromsning på väg  3 3 
Påtagligt okontrollerbar ansättning (hugger)  2 2 
Pulserande bromsverkan >  2,8 kN (för bilar med 
totalvikt över 12  ton och släpvagnar med totalvikt   
  
 
över 10  ton) (1974)  2 2 
Påtagligt pulserande bromsverkan (för övriga bilar och 
släpvagnar)   
2  
2 
Påtagligt anliggande broms  2 2 
Påtagligt lång ansättnings -, förlust - eller lossningstid  2 2 
Pedalvägs -/spakvägs -/påskjutsreserv:    
 - < 1/4 av hela slaget  2 2 
Slaglängdsreserv:    
 - < 1/3 av hela s laget  2 2 
Slaglängdsreserv typ Z -kam:    
 - < 1/5 av hela slaget  2 2 
Bromskomponent:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning/montering  2 2 
 - påtagligt skadad  2 2 
 - något läckage  2 2 
 - saknas  2 2 
Hydraulsystem:    
 - pedal sjunker eller något läck age 2 2 
Pneumatiskt system:    
 - något läckage  2 2 
Bromstrumma/ -skiva:    
 - påtagligt skadad eller sliten  2 2 
Bromsbelägg:    
 - kvarvarande friktionsmaterial <  2 mm 2x 2x 
 - rörelsen begränsas av kontrollanordning  
  eller motsvarande   
2x  
2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
 - påtagligt bristfällig låsning  2x 2x 
 - påtagligt oljebemängda/skadade eller  
  helt utslitna   
2  
2 
Tillsatsbroms:    
 - saknar möjlighet att fungera  2x  
 - något läckage  2  
Katastrofbroms, mekanisk:    
 - sakna r möjlighet att fungera   2 
Katastrofbroms, pneumatisk:    
 - ur funktion    2 
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
 
4.3 FÄRDBROMS - MANÖVRERING  
 
4.3.1  Reglage (1.1.1)  
4.3.1.1  Bromspedal (1.1.1)  
Bilaga 1  
 49 TSFS 2017:54  
4.3.1.2  Pedalställ ( 1.1.1 ) 
4.3.1.3  Fotbromsventil (1.1.7) 
4.3.1.4  Handreglage (1.1.5)   
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, kärvning, täthet . Med 
reglage avses pedal och handreglage för färdbroms, samt 
fotbromsventil i pneumatiskt bromssystem.  
 
Metod  Okulärkontroll  under främre huv och från undersidan a v 
lätt åtkomlig fotbromsventil.  
 
Funktionskontroll  vid enkel provkörning och i samband 
med bromskontroll.  
  
Täthetskontroll  
- På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom a tt 
lyssna efter läckage med systemet trycksatt.  
 
4.3.2  Huvudcylinder (1.1.10)  
4.3.2.1  Bromsservo (1.1.10)  
4.3.2.2  Bromsvätskebehållare ( 1.1.10, 1.8)  
4.3.2.3  Tryckstång ( 1.1.10 ) 
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täthet, kärvning, vätskenivå.  
 
Metod  Okulärkont roll under främre huv och från undersidan av 
lätt åtkomlig huvudcylinder, bromsservo med ledningar 
och bromsvätskebehållare.  
 
Funktionskontroll  vid enkel provkörning och i samband 
med bromskontroll.  
 
Täthetskontroll  genom att tendenser till sjunkande pedal  
observeras vid högt och lågt tryck.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.3 Färdbroms - manövrering)  Bil Släp 
   
Påtaglig skada eller påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
Något läckage (bromsvätska, vakuum/tryckluft etc.)  2 2 
Reglage:    
 - påtaglig kä rvning/funktion osäker  2  
Bromsservo:    
 - ur funktion  2  
Bromsvätskenivå, låg  2x 2x 
Bilaga 1  
 
 50 TSFS 2017: 54 
Bromsvätska påtagligt förorenad  2  
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
 
4.4 FÄRDBROMS - TRANSMISSION  
 
4.4.1  Bromsledning (1.1.11, 1.1.12)  
4.4.1.1  Bromsrör (1.1.11)  
4.4.1.2  Bromsslang (1.1.12)  
4.4.1.3  Elbromsledning (1.1.15)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, skaderisk, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån, under främre huv och från 
sidan via hjulhus. Vrid hjulen mellan fulla hjulutslag och 
kontrollera skader isk. Kontroll med fulla rattutslag på bil 
med flera styrbara axlar görs enbart om det enkelt går att 
lyfta de styrbara axlarna samtidigt.  
 
Täthetskontroll  
- På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt syste m genomförs kontrollen genom att 
lyssna efter läckage med systemet trycksatt.  
 
4.4.2  Länksystem (1.1.15)  
4.4.2.1  Stag (1.1.15)  
4.4.2.2  Vajer (1.1.15)  
4.4.2.3  Tryckstångsled (1.1.15)  
4.4.2.4  Nockaxel (1.1.15)  
4.4.2.5  Nockaxellagring (1.1.15)  
 
Kontroll  Skado r, kärvning, glapp, slitage, låsning.  
 
Metod  Okulärkontroll  av stag, vajer, leder, nockaxel, hävarmar 
mm i färdbromssystem.  
 
Glappkontroll  sker på fordon som har tryckluftbromsar 
med bromshävarmar. Krafter anbringas på bromshävarm 
med hjälp av verktyg.  
 
Mätning  av glapp i länksystem sker vid osäkerhet om 
bedömning.  
 
4.4.3  Bromshävarm (1.1.15)  
4.4.3.1  Fixpunkt (1.1.18)  
4.4.3.2  Automatjustering (1.1.18)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet, skador, kärvning, glapp, låsning.  
Bilaga 1  
 51 TSFS  2017:54  
 
Metod  Okulärkontroll  av bromshävarm, hävar mens fixpunkt och 
automatjusteringens funktionsmöjlighet . 
 
Glappkontroll  sker genom att krafter anbringas på 
bromshävarm med hjälp av verktyg.  
 
Mätning  av glapp - bromshävarm/fixpunkt - sker vid 
osäkerhet om bedömning.  
 
4.4.4  Bromscylinder (1.1.16)  
4.4.4.1  Fjäderbromscylinder (1.1.16)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Täthetskontroll  på pneumatiskt system genom att lyssna 
efter läckage med systemet trycksatt (Parkeringsbroms 
lossad - färdbroms ansatt).  
  
Mätning  av bromscylinde rs slaglängd görs vid tveksamhet 
om bedömning.  
 
Rostskadekontroll  med verktyg utförs då rostangrepp 
konstateras.  
 
4.4.5  Bromsventil (1.1.7)  
4.4.5.1  Reläventil (1.1.7)  
4.4.5.2  Snabblossningsventil (1.1.7)  
4.4.5.3  Tryckbegränsningsventil (1.1.7)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  av ventiler i hydrauliskt och pneumatiskt 
system (reläventil, snabblossningsventil, tryck begräns -
nings ventil m.m.). Kontroll underifrån, under främre huv 
och från sidan.  
 
Täthetskontroll  
- På hydrauliskt s ystem genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom att 
lyssna efter läckage med systemet trycksatt.  
 
4.4.6  Uttag (1.1.8)  
4.4.6.1  Bromsuttag (1.1.8)  
4.4.6.2  Mätuttag (1.1.8 , 1.1.22 ) 
Bilaga 1  
 
 52 TSFS 2017: 54 
4.4.6.3  Utru stning, luftmanövrerad (1.1.19)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll av mätuttag och bromsuttag.  
 
Funktionskontroll  görs i de fall mätuttag/bromsuttag 
används i samband med bromskontroll.  
 
Täthetskontroll  
- På hydrauliskt s ystem genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom att 
lyssna efter läckage med systemet trycksatt.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.4 Färdbroms - transmission)  Bil Släp 
   
Bromsledning:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - påtaglig skada eller risk för skada  2 2 
Något läckage  2 2 
Ur funktion  2 2 
Låsning osäker eller saknas  2 2 
Påtagligt skadade/slitna eller felmonterade detaljer  2 2 
Påtaglig kärvning (ingen återgång)  2 2 
Länksystem mellan bromscylinder och nockaxel:    
  - totalt glapp > 10 mm 2 2 
Enskild led/fixpunkt i färdbromssystem:    
 - glapp > 3 mm 2 2 
Bromshävarm:    
 - påtagligt skadad/sliten  2 2 
Automatjustering (1974):    
 - saknar möjlighet att fungera  2 2 
 - bristfällig funktion  2 2 
Bromscylinder:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning/montering  2 2 
 - påtagligt skadad/något läckage  2 2 
Bromsventil:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
Mätuttag (1974):    
 - ur funktion/kärvar  2 2 
Bromsuttag:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - påtagligt skadat/kärvar  2 2 
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
 
Bilaga 1  
 53 TSFS 2017:54  
4.5 FÄRDBROMS - REGLERING  
 
4.5.1  Lastkännande ventil (1.1.17)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet, fastsättning, skador, täthet.  
 
Metod  Oku lärkontroll  av lätt kontrollerbar lastkännande ventil. 
På mekaniskt styrd ventil kontrolleras även länksystem.  
Observera att lastkännande ventil får vara bortkopplad, 
demonterad eller vara låst i fullastläge på  
- tungt fordon t.o.m. 1994 års modell, och  
- fordon med ABS -system oavsett totalvikt och typ av 
bromssystem t.o.m. 2009 -04. 
 
 Täthetskontroll  
- På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom att 
lyssna efter läckage med sys temet trycksatt.  
 
Bedömning  Vid efterkontroll p.g.a. fel på lastkännande ventil ska 
demontering av ventilen inte godtas (bedöms med 2 om det 
inte gäller fall som beskrivs ovan).  
 
4.5.2  ABS -system (1.6)  
4.5.2.1  ABS -indikering (1.6, 1.7)  
4.5.2.2  Reglerventil  för ABS (1.6)  
4.5.2.3  Kontaktdon (1.6)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet  på varningsanordning och 
komponenter för ABS. Med ”ABS” avses samtliga 
elektroniska antilåssystem (t.ex. EBS).  
 
Skador, täthet  på komponenter för ABS.  
 
Befintlighet, skador på särskilt ko ntaktdon för samman -
koppling av elektroniskt antilåssystem. Avser separat 
kontakt av ISO -typ för sammankoppling av elektroniskt 
antilåssystem mellan dragande fordon och släpvagn.  
Särskilt kontaktdon för antilåssystem ska finnas på  
 bil med; elektroniskt an tilåssystem och släpvagnskoppling 
 för T  > 3 500 kg - årsmodell 2005 och senare, och  
 släpvagn; T  > 3 500 kg, elektroniskt antilåssystem - 
 årsmodell 2005 och senare.  
 
Metod  Okulärkontroll.  Kontroll underifrån och från sidan av lätt 
 kontrollerbara kompone nter i ABS -system.  
 
Bilaga 1  
 
 54 TSFS 2017: 54 
Täthetskontroll  
På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom att 
lyssna efter läckage med systemet trycksatt.  
 
Bedömning  Om ABS -systemet griper in vid körning i låg hastighet 
utan att hjulen är nära blockeringsgränsen ska fordonet 
provköras. Finns reaktionen även vid hastigheter 40  – 50 
km/h ska ABS -systemet underkännas.  
 
4.5.3  Påskjutsanordning (1.1.23)  
4.5.3.1  Svängningsdämpare (1.1.23)  
4.5.3.2  Backsp ärr (1.1.23)  
 
Kontroll  Funktion  på svängningsdämpare.  
 
Funktionsmöjlighet  på backspärr . 
 
Skador, glapp, kärvning, fastsättning på påskjutsanordning . 
Vid anmärkning mot sådan brist i svängningsdämparens 
fastsättning anges: Färdbroms svängningsdämpare, fast -
sättning/låsning bristfällig.  
 
Metod  Okulärkontroll  av skador och backspärrens 
funktionsmöjlighet. Skador och kärvning kontrolleras 
också vi d bromskontroll i bromsprovare. Glapp kontrolleras 
genom att med handkraft lyfta och trycka på kulhandsken 
(släpvagn en frånkopplad).  
 
 Funktionskontroll  av svängningsdämpare vid enkel prov -
körning eller genom att en medhjälpare ger akt på sväng -
ningsdämparens reaktion vid körning och bromsning 
(mycket låg hastighet). Tendenser på svag dämpverkan 
bedöms vid enkel provkör ning.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.5 Färdbroms - reglering)  Bil Släp 
   
Lastkännande ventil:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - något läckage  2 2 
 - påtagligt skadad  2 2 
 - ur funktion/saknar möjlighet att fungera  2 2 
 - bortkoppla d (1995)  2 2 
 - mätuttag ur funktion  2x 2x 
ABS:    
Bilaga 1  
 55 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (4.5 Färdbroms - reglering)  Bil Släp 
 - saknar möjlighet att fungera  2 2 
 - indikering, ur funktion/varnar för fel i  
  systemet   
2  
 
 - ledning/komponent, påtagligt skadad/  
  något läckage   
2  
2 
Kontaktdon:    
 - saknas (2005)  2x 2x 
 - påtagligt skadat  2x 2x 
Påskjutsanordning:    
 - påtagligt glapp/skadad/kärv   2 
 - något bristfällig fastsättning/lös   2 
 - svängningsdämpare, påtagligt svag  
  dämpverkan    
2 
 - backspärr, saknar möjlighet att fungera   2x 
Brist som medför risk för bro msbortfall  3 3 
 
4.6 FÄRDBROMS - ENERGIFÖRSÖRJNING  
 
4.6.1  Tryckluftsystem  
4.6.1.1  Kompressor (1.1.3)  
4.6.1.2  Trycklufttank (1.1.9)  
4.6.1.3  Dräneringsanordning (1.1.9)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, täthet, kapacitet, 
förekomst av vatten/olja.  
 
Metod Okulärkontroll av fastsättning och skador på tryck -
lufttank.  
 
Täthetskontroll  genom att lyssna efter läckage med 
matarsystemet trycksatt.  
 
Funktionskontroll:  från 1974 av dräneringsanordning 
genom att öppna trycklufttankens avtappningskran eller 
annan  motsvarande anordning som kan öppnas utan 
verktyg. Kontrollera samtidigt förekomst av vatten/olja i 
tank.  
 
Mätning av kompressors kapacitet sker vid tecken på för 
låg kapacitet. Mätningen utförs genom att från utgångs -
trycket 0,6  MPa i trycklufttankarna o ch med motorn på 
halva maxvarvtalet kontrollera tiden som åtgår för att 
uppnå 0,7  MPa. Eventuell släpvagn ska vid provet vara 
frånkopplad.  
 
4.6.2  Frysskydd (1.1.21)  
4.6.2.1  Lufttork (1.1.21)  
Bilaga 1  
 
 56 TSFS 2017: 54 
4.6.2.2  Frysskyddsvätskebehållare (1.1.21)  
 
Kontroll  Funktion, vä tskenivå.  
 
Metod  Okulärkontroll.  Vätskenivå kontrolleras på bil med lätt 
åtkomlig frysskyddsvätskebehållare.  
 
Funktionskontroll  görs på bil med lufttork genom att 
våttank eller kretstank öppnas och förekomst av vatten/olja 
observeras.  
 
4.6.3  Vakuumsystem  
4.6.3.1  Vakuumtank (1.1.3)  
4.6.3.2  Vakuumpump (1.1.3)  
 
Kontroll  Funktion, f astsättning, skador, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll av fastsättning och skador.  
 
Täthetskontroll  genom att lyssna efter läckage.  
 
4.6.4  Varningsanordning (1.1.4)  
4.6.4.1  Tryckmätare (1.1.4)  
4.6.4.2  Lågtrycksindikator (1.1.4)  
 
Kontroll  Funktion.  
 
Metod  Okulärkontroll  av mätare för tryckluft/vakuum i samband 
med körning.  
 
Funktionskontroll  av lågtrycksindikator (optisk eller 
akustisk signal) genom att trycket i en bromskrets sänks till 
0,35 MPa.  
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.6 Färdbroms - 
energiförsörjning)  Bil Släp 
   
Trycklufttank:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning/skadad  2 2 
 - något läckage  2 2 
 - något vatten/olja i tank på bil med lufttork  2  
 - mycket vatten/olja i  tank utan  
  lufttork   
2x  
2x 
Dräneringsanordning (1974):    
 - ur funktion  2  
Kompressor:    
 - kapacitet för låg, tid från 0,6 till    
Bilaga 1  
 57 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (4.6 Färdbroms - 
energiförsörjning)  Bil Släp 
  0,7 MPa  > 60 sek 2 
Frysskyddsanordning (1974):    
 - ur funktion/saknas  2  
(P) Frysskyddsvätskebehållare:    
 - tom under vinterhalvåret när temperatur  
  under +  5o kan förekomma   
2x  
Vakuumtank:    
 - påtaglig bristfällig fastsättning  2  
 - något läckage  2  
Vakuumpump:    
 - ur funktion  2  
Mätare för tryckluft/vakuum:    
 - ur funktion  2x  
Lågtrycksindikator:    
 - varnar inte för tryck under 65  % av  
   beräkningstrycket (0,35  MPa)   
2  
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
 
4.7 PARKERINGSBROMS  
 
4.7.1  Bromsfunktion (1. 1.15) 
4.7.1.1  Bromsverkan ( 1.4.1, 1.4.2)  
4.7.1.2  Rörelsereserv (1.1.6)  
4.7.1.3  Reservbrom s (1.3.2)  
 
Kontroll  Funktion  med avseende på parkeringsbromsens totala 
bromskraft,  anliggning, rörelsereserv.  
 
Funktion  på reservbroms avser bilar där parkeringsbroms 
används som reservbroms (parkeringsbroms på minst två 
axlar). Alla axlar med parkeringsbr oms kontrolleras.  
 
Metod  Bromskontroll  i rullbromsprovare utförs på bilar som får 
provas i rullbromsprovare och på släpvagnar där 
ansättningen kan ske successivt  
- Mekaniskt manövrerad broms bedöms med hänsyn till 
erforderlig manöverkraft.  
- Fjäderbromssystem  bedöms med hänsyn till broms -
kraft/funktion.  
- Elektriskt manövrerad broms ansätts snabbt med full 
kraft vilket kräver särskild uppmärksamhet för att 
snabbt kunna lossa bromsen.  
- Anliggning kontrolleras som avslutande moment.  
- Vid tecken på anliggning lyfts a xeln (om möjligt) för 
kontroll.  
Bilaga 1  
 
 58 TSFS 2017: 54 
Vid ojämn bromsverkan på reservbromssystem görs 
bedömning vid enkel provkörning.  
 
4.7.2  Transmission (1.1.6)  
4.7.2.1  Reglage (1.1.6)  
4.7.2.2  Parkeringsbromsventil (1.1.7)  
4.7.2.3  Spärrmekanism (1.1.6)  
4.7.2.4  Stag (1.1.6)  
4.7.2.5  Vajer (1.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, kärvning, slitage, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån.  
 
Funktionskontroll  
 
Täthetskontroll  på pneumatiskt system genom att med 
lossad parkeringsbroms lyssnar efter läckage.  
 
4.7.3  Hjulbrom s (1.1.13, 1.1.14)  
4.7.3.1  Bromstrumma (1.1.14)  
4.7.3.2  Bromsskiva (11.1.14)  
4.7.3.3  Bromsbelägg (1.1.13)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån och från sidan.  
 
Bedömning  Kan inte rörelsereserven säkert fastställas görs bedömning 
först då hela slaget utnyttjats.  
 
Grund för bedömning (4.7 Parkeringsbroms)  Bil Släp 
   
Total bromskraft <  16 % av fordonets totalvikt (1974)  
Påtagligt svag verkan (1973 och tidigare)  2 
2 2 
2 
Ingen verkan på en sida  2 2 
Rörelsereserv:    
 - < 1/4  av hela slaget  2 2 
Påtaglig kärvning/anliggning  2 2 
Spärrmekanism:    
 - funktion osäker eller ur funktion  2 2 
Reservbroms:    
 - retardation <  2,5 m/s² eller påtaglig  
  sneddragning   
2  
Låsning:    
 - osäker/saknas  2 2 
Mycket bristfällig fastsät tning  2 2 
Påtagligt skadade/slitna eller felmonterade/   
Bilaga 1  
 59 TSFS 2017:54  
demonterade detaljer  2 2 
Något läckage  2 2 
 
5. STYRSYSTEM  
5.1 STYRMEKANISM  
 
5.1.1  Ratt (2.2.1)  
5.1.1.1  Rattjustering (2.2.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll  och känn att rat ten sitter fast. Har ratt 
bytts ut och körbarheten kan ifrågasättas görs kontroll vid 
enkel provkörning.  
 
5.1.3  Rattaxel (2.2.2)  
5.1.3.1  Rattaxelknut (2.2.2)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp, kärvning.  
 
Metod  Okulärkontroll  från förarplats, under främ re huv och från 
undersidan. Om möjligt - känn på detaljen.  
 
Glappkontroll  sker genom att påföra krafter via ratt -
/hjulvridning eller med framvagnsplattan. Vid misstanke 
om glapp eller lös medbringare ansätts krafter i rattaxelns 
längdriktning (via ratten).  
 
5.1.4  Styrväxel (2.1.1)  
5.1.4.1  Styrservo (2.1.5)  
5.1.4.2  Skyddsbälg ( 2.1.3)  
5.1.4.3  Styrservoledning (2.1.5)  
5.1.4.4  Styrdämpare (2.1.1)  
5.1.4.5  Elektrisk servostyrning (EPS) (2.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, glapp, kärvning, täthet.  
 
Funk tionsmöjlighet på varningsanordning och komponen -
ter för EPS . 
 
Metod  Okulärkontroll underifrån, under främre huv och från 
sidan via hjulhus. Skador kontrolleras också genom att 
tendenser till kärvning/lagerskador observeras då hjulet 
vrids mellan fulla rat tutslag på axel som lyfts (undvik slag i 
ändläge). Kontroll med fulla rattutslag på bil med flera 
styrbara axlar görs enbart om det enkelt går att lyfta de 
styrbara axlarna samtidigt.  
Bilaga 1  
 
 60 TSFS 201 7:54 
 
Glappkontroll  sker genom att vrida på ratten och genom 
att anbringa kra fter på hjulet med handkraft eller med hjälp 
av framvagnsplattan. Även styrväxelns fastsättning 
kontrolleras i samband med glappkontroll. På bilar med 
styrservo bedöms glapp i styrväxel med motorn i gång.  
 
Funktionskontroll vid enkel provkörning.  
 
5.1.5  Systemfunktion  
5.1.5.1  Styrning (2.1.4)  
 
Kontroll  Funktion, skador, kärvning.  
 
Metod  Funktionskontroll vid enkel provkörning . Avser brister 
som upptäcks vid körning eller hjulvridning och inte med 
säkerhet kan härledas till viss position/komponent.  
 
5.1.6  Kulvändkrans (2.5)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp, kärvning.  
 
Metod  Okulärkontroll  av skruvar och skador. Kontrollera 
rörelsen (ändring av spaltavstånd) i kulvändkrans samt 
kransens fastsättning genom att anbringa krafter vertikalt. 
Samtidigt kontroll eras även skador i ram och tvärbalkar.  
 
Bedömning  I de fall en kärvning kan antas vara orsakad av skador i 
rattlås (stöldskydd) ska övervägas om skadan kan innebära 
risk för funktionsbortfall i styrsystemet.  
 
Grund för bedömning (5.1 Styrmekanism)  Bil Släp 
   
Ratt:    
 - något bristfällig fastsättning  2  
 - ändrad/skadad så att körbarhet påtagligt  
  försämras   
2  
Rattjustering:    
 - något bristfällig låsning  2  
Rattaxel:    
 - påtagligt skadad  2  
Rattaxelknut/medbringare:    
 - något bristfällig fast sättning  2  
 - påtagligt glapp/kärv  2  
 - påtagligt skadad  2  
Styrväxel:    
 - påtagligt oljeläckage  2  
 - något bristfällig fastsättning/lös  2 2 
Bilaga 1  
 61 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (5.1 Styrmekanism)  Bil Släp 
 - påtagligt kärv/skadad/glapp  2 2 
Styrservo:    
 - påtagligt oljeläckage  2 2 
 - rör/slang/elledning på tagligt skadad  2 2 
EPS:    
 - indikering, ur funktion/varnar för fel i 
systemet   
2  
Styrdämpare:    
 - mycket lös  2x 2x 
Skyddsbälg:    
 - mycket skadad  2 2 
Styrning:    
 - påtaglig kärvning  2 2 
 - hjul nöter mot andra detaljer  2 2 
Kulvändkrans:    
 - enstaka skruv/mutter något lös   2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning/något lös   2 
 - påtagligt skadad/kärv/radiellt glapp   2 
 - axiellt >  5 mm  2 
Brist som medför risk för separation/ funktionsbortfall   
3  
3 
 
5.2 LÄNKAGE  
 
5.2.1  Arm/stag (2.1.3)  
5.2.1.1  Sektorarm (2.1.3)  
5.2.1.2  Styrarm (2.1.3)  
5.2.1.3  Styrarmslagring (2.1.3)  
5.2.1.4  Styrstag (2.1.3)  
5.2.1.5  Styrlänk (2.1.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning och skador. På tunga 
fordon kontrolleras medstyr ande axel när krafter ansätts 
med kraftplattan.  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs på styrarm 
av plåtprofil när rostangrepp konstateras.  
 
Glappkontroll  av styrarmslagring sker genom att krafter 
ansätts växelvis i styrsystemet eller direkt på lag ringen.  
 
5.2.2  Styrled (2.1.3)  
5.2.2.1  Tätning (2.1.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp/slitage.  
Bilaga 1  
 
 62 TSFS 2017: 54 
 
Metod  Okulärkontroll  av skador på styrleder och på 
permanentsmorda kulleders tätning. Kontroll av 
fastsättning sker okulärt i samband med glappkontroll. På 
kulled kontrolleras kulans läge i kulhuset genom att ledens 
längd bedöms. (Kulleder kan ha stort slitage utan att 
motsvarande glapp märks).  
 
Glappkontroll  avser axiellt och radiellt glapp  
 
Lätta bilar  
- Axiellt  glapp kontrolleras genom att drag och tryck -
krafter påförs leden med handkraft eller verktyg när 
hjulen är i körläge. Kontroll görs när kulans läge eller 
ledens konstruktion/skick ger anledning.  
- Radiellt  glapp kontrolleras genom att leden utsätts för 
växelvisa sidokrafter med hjulen i rakt -fram -läge. 
Krafterna åstadkoms genom rattvridning eller genom att 
krafter anbringas på hjulet. Körläge eftersträvas.  
Tunga fordon  
- Axiellt  glapp kontrolleras genom att drag och tryck -
krafter på förs leden med verktyg när hjulen är i 
körläge.  
- Radiellt  glapp kontrolle ras genom att leden utsätts för 
växelvisa sidokrafter med hjulen i rakt -fram -läge. 
Krafterna åstadkoms genom rattvridning. Körläge 
eftersträvas. Styrleder på medstyrande axel kontrolleras 
även med hjälp av kraftplatta.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (5.2 Länkage)  Bil Släp 
   
Sektorarm/styrarm:    
 - något lös eller påtagligt skadad  2 2 
Styrarm:    
 - mjukrost, rosthål eller felaktig reparation  2 2 
Styrarmslagring:    
 - mycket glapp  
- påtagligt skadad  2 
2 2 
2 
Styrstag/styrlänk:    
 - påtagligt skadat  2 2 
Styrled:    
 - något lös eller påtagligt skadad  2 2 
 - påtagligt glapp/mycket sliten  2 2 
Tätning på permanentsmord led:    
 - mycket skadad  eller saknas  2 2 
Brist som medför risk för funktionsbortfall/separation  3 3 
Bilaga 1  
 63 TSFS 2017:54  
 
6 KAROSSERI  
6.1 KAROSSENS UTS IDA 
 
6.1.1  Dörr ( 6.2.3)  
6.1.1.1  Dörrlås ( 6.2.3 ) 
6.1.1.2  Säkerhetsspärr (6.2.3)  
6.1.1.3  Dörrgångjärn (6.2.3)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador  på dörrgångjärn och 
dörrlås.  
 
 Skador  på dörr.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Funktionskontroll sker genom att dör ren öppnas och 
stängs till halvlåst och hellåst läge. Vid indikation om 
brister på gångjärn görs kontroll genom att med något 
öppen dörr lyfta i dörren. Samtliga sidodörrar för förare 
och passagerare ska kunna öppnas.  
 
6.1.2  Främre huv (6.2.9)  
6.1.2.1  Huvl ås (6.2.9)  
6.1.2.2  Säkerhetsspärr (6.2.9)  
6.1.2.3  Huvgångjärn (6.2.9)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, kärvning på huvlås.  
 
Fastsättning skador på huvgångjärn.  
 
Skador  på huv.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Funktionskontroll  av huvlås, säkerhetsspärr och  reglage 
för huvlås. Kontrollera även återgång på reglage, lås och 
spärr.  
 
6.1.3  Kaross (6.2.1)  
6.1.3.1  Hytt (6.2.1)  
6.1.3.2  Stötfångare (6.1.4)  
6.1.3.3  Fotsteg (6.2.8)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll av karosseri och karosseridetalje r 
underifrån, fram -/bakifrån och från  sidan.  
Bilaga 1  
 
 64 TSFS 2017: 54 
 
6.1.4  Stänkskydd (6.2.10)  
6.1.4.1  Stänkskärm (6.2.10)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täckande funktion.  
Observera att s tänkskydd på dragbil för påhängsvagn och 
dolly med vändskiva kan sakna viss del ovanför ax eln. 
Sådant upptill öppet skydd ska godtas eftersom det av 
utrymmesskäl kan vara svårt att montera heltäckande 
skydd.  
 
Metod  Okulärkontroll  
 
Mätning  av stänkskydds höjd över marken sker vid 
osäkerhet om bedömning.  
 
6.1.5  Ruta  
6.1.5.1  Vindruta (3.2)  
6.1.5. 2 Sidoruta (3.2)  
 
Kontroll  Skador, genomsikt.  
 
Metod  Okulärkontroll  av repor/skador skador i förarens siktfält.  
 
Bedömning  Anmärkning riktas mot färgat skikt/film (genomsikt) om 
bedömning görs att ljusgenomsläppligheten är för låg.  
 
6.1.6  Parkeringsstöd (6.2.9) 
6.1.6.3  Stödben (6.2.9)  
6.1.6.4  Stödhjul (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning.  
 
Metod  Okulärkontroll av stödben för tipp kran m.m. och stödhjul 
med avseende på risken för att stödben/stödhjul fälls ut 
eller faller ner under körning.  
 
Bedömning  
 
Grund för b edömning (6.1 Karossens utsida)  Bil Släp 
   
Dörrgångjärn/ -lås:   
 - påtagligt bristfälligt/funktion osäker  2 2 
 - påtagligt löst  2x 2x 
Dörr:    
 - går inte att öppna  2  
 - skarpa kanter som medför risk för  
  personskada   
2  
2 
Bilaga 1  
 65 TSFS 2017:54  
Grund för b edömning (6.1 Karossens utsida)  Bil Släp 
Huvlås:    
 - osäker fu nktion/återgång  2  
Huvgångjärn:    
 - mycket bristfälligt  2  
Säkerhetsspärr (halvlåsläge):    
 - ur funktion  2x  
 - kärvar  2x  
Kaross/huv/hytt/fotsteg:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - skarpa kanter som medför risk för    
 Personskada  2 2 
Skärm skadad på sådant sätt att:    
 - täckande funktion påtagligt försämrats  2x 2x 
 - skarpa kanter medför risk för  
  personskada   
2  
2 
 - fastsättningen är mycket bristfällig  2 2 
Stänkskydd:    
 - täcker inte däckets slitbana  2x 2x 
 - för enkel monterat hjul med diameter  
   < 75 cm som slutar >  20 cm över  
   hjulcentrum   
 
2x  
 
2x 
 - för hjul på bil med drivning på samtliga  
  axlar som slutar > 20  cm över hjulcentrum   
2x  
 - för dubbelmonterat hjul samt hjul med  
  diameter >  75 cm som slutar <  10 cm 
  under navcentrum   
 
2x  
 
2x 
 - energiabsorberande eller luft/vatten  
  separerande slutar >  25 cm över marken  
  (lastbil T  > 7 500 kg,  
  
 
 
 släpvagn T  > 3 500 kg) (2005)  2x 2x 
Vindruta/främre sidoruta:    
 - repor/skador i förarens siktfält som  
  påtagligt försämrar sikten   
2x  
 - färgat skikt/film eller dekal i förarens siktfält  2  
 - mycket skadad  2  
Vindruta:    
 - spricka/större stenskott i siktfältet rakt    
 framför förare  2x  
Parkeringsstöd:    
 - påtagligt löst/osäker låsning  2 2 
Risk för att karosseridelar lossnar  3 3 
 
6.2 PERSONUTRYMME  
 
6.2.1  Säkerhetsbälte (7.1.2)  
6.2.1.1  Säkerhetsbältesband (7.1.2)  
6.2.1.2  Säkerhetsbälteslås (7.1.2)  
Bilaga 1  
 
 66 TSFS 2017: 54 
6.2.1.3  Upprullningsdon (7.1.2)  
6.2.1.4  Bältessträckare (7.1.4)  
 
Kontroll  Personbil och lastbil  
Befintlighet  kontrolleras på alla sittplatser i personbil och 
lastbil som ska ha säkerhetsbälten enligt "Grund för 
bedömning".  
 
Funktion, fastsättning, skador  kontrolleras på alla sitt -
platser i personbil och lastbil som har säkerhetsbälten.  
 
Buss  
Befintlighe t kontrolleras på alla sittplatser i buss som ska 
ha bält en enligt följande; Buss inrättade för >  22 
passagerare och huvudsakligen eller uteslutande avsedda 
för sittande passagerare samt buss inrättade för ≤  22 passa -
gerare och som inte är utformade för befordran av 
ståplatspassagerare (klass III samt B enligt d irektiv 
2001/85/EG, bilaga 1).  
 
Funktion, fastsättning, skador  kontrolleras i mindre 
bussar - upp till 10 passagerare - på samtliga platser. I 
övriga bussar, >  10 passagerare, kontrolleras stickprovsvis 
minst 10 bälten.  
 
Metod  Okulärkontroll  av skador och fastsättning. Större delen av 
bältesbandet rullas ut för kontroll. Fastsättning avser lätt 
kontrollerbara fästskruvar.  
 
Funktionskontroll:  
- Upprullningsdon kontrolleras genom snabba ryck i 
bältesbandet.  
- Bälteslås kontrolleras genom att bältet kopplas i 
låsläge. 
 
Observera  
- Säkerhetsbälte kan ha enbart retardationskännande lås.  
- Säkerhetsbälte behövs inte för sittplats på längsgående 
säte, bakåtvänt säte eller klaffsits (≤ 2004).  
- Mittbälte bak ska inte krävas i vanlig personbil med tre 
pass bak när bilen är av 1983 års modell eller äldre.  
- Bälten bak kan ha en extra låsfunktion för fastsättning 
av bilbarnstol som gör att bältesbandet inte kan dras ut 
när låsfunktionen är aktiverad. Låsfunktionen aktiveras 
när bältesbandet dras till helt utdraget läge. När bandet 
rullas in hörs ett svagt klickande ljud som tecken på att 
säkerhetsbältet är i låsläge. Bälteslåset återgår till 
normal låsfunktion om bandet rullas in helt.  
Bilaga 1  
 67 TSFS 2017:54  
 
6.2.2  Förar -/passagerarplats (6.2.9)  
6.2.2.1  Säte, spärranordning (6.2.5)  
6.2.2.2  Förarsäte (6.2.5,9.4.2 ) 
6.2.2.3  Passagerarsäte (6.2.6,  9.4.1 ) 
6.2.2.6  Defroster (3.6, 9.2)  
6.2.2.7  Solskydd (9.4.2)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador.  
 
Täthet  genom att kontrollera skador och eventuella 
ändringar som medför risk att avgaser tränger in i 
personutr ymme.  
 
(P) Defroster  kontrolleras endast i de fall en anmärkning 
finns från flygande inspektion.  
 
Solskydd  kontrolleras endast på buss.  
 
Metod  Funktionskontroll av spärranordning. Fällbart säte och 
fällbart ryggstöd ska ha självlåsande spärr och manöverdo n 
som nås av passagerare för passage.  
- personbil 1971.  
 - buss, lastbil 2004.   
  
Okulärkontroll  av säten.  
 
Täthet  kontrolleras vid kontroll under huv och vid 
överredskontroll (exempelvis främre mellanvägg, lastdörr 
bak). Om otätheter misstänks utökas kont rollen med 
fullständig provkörning.  
 
6.2.3  Utrustning (6.2.9)  
6.2.3.1  Mobiltelefon (6.2.9)  
6.2.3.2  Fäste, mobiltelefon (6.2.9)  
6.2.3.3  Taxameter (6.2.9)  
6.2.3.4  Kommunikationsradio (6.2.9)  
6.2.3.5  Radioutrustning (6.2.9)  
6.2.3.6  Skyddsbur (6.2.9)  
6.2.3.7  Högtalare (6.2.9, 9.8)  
6.2.3.8  Varningsmärke -krockkudde (7.1.5)  
6.2.3.9  Brandsläckare (7.2)  
6.2.3.12  SRS-indikering (7.1.6)  
6.2.3.13  Stöldskydd (7.3)  
6.2.3.14  Antisladdsystem (ESC) (7.12)  
 
Kontroll  Skaderisk, fastsättning avser risk för personskada genom 
ändrad, monterad eller bristfälligt fastsatt utrustning.  
Bilaga 1  
 
 68 TSFS 2017: 54 
 
Befintlighet av brandsläckare i gengasdriven person - eller 
lastbil, indikering och varningsmärke för krockkudde i bil 
som har krockkudde på passagerarsidan (beteckning 
”Airbag” eller ”SRS”) och av st öldskydd.  
 
 Funktionsmöjlighet av varningsanordningar.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
6.2.4  Kollektivtrafikutrustning  
6.2.4.2  Värme/ventilation (9.2)  
6.2.4.4  Innerbelysning (9.5)  
6.2.4.5  Hammare (9.1.2)  
6.2.4.6  Automatisk dörrbroms (9.10.1)  
6.2.4.7  Dörr, klämskyd d (9.10.1)  
6.2.4.8  Dörr, stängningsfunktion (9.1.1 ) 
 
Kontroll  Buss i yrkesmässig trafik med T  > 5 000 kg  
Befintlighet  av hammare eller likvärdigt verktyg erfordras 
endast i buss som är försedd med krossbara nödutgångs -
fönster och ska finnas i anslutning ti ll nödutgångsfönstret.  
Funktion  på innerbelysning, dörrbroms, klämskydd och 
dörrstängning.  
 
Funktionsmöjlighet  på värme/ ventilationssystem.  
 
Metod  Okulärkontroll av stolplacering och befintlighet av 
hammare. Översiktlig kontroll av funktionsmöjlighet på 
värme/ ventilationssystem.  
 
Funktionskontroll  av 
- innerbelysning genom översiktlig kontroll,  
- dörrbroms (hållplatsbroms) genom att öppna en dörr när 
bussen körs i mycket låg hastighet och kontrollera att 
bromsen ansätts,  
- klämskydd genom att stänga dörren med ett 6 cm högt 
och 3  cm brett föremål placerat 15 cm ovanför dörrens 
nedre kant respektive på mitten av dörren, kontrollen 
görs på sidodörrar som inte kan iakttas från förarplats, 
och 
- dörrens stängningsfunktion genom att med stängd dörr 
trycka mot dörrblade ts insida med en kraft av ca 250  N. 
Kontrollen görs på samtliga dörrar för passagerare .  
 
6.2.5  Utrustning för funktionshindrad  
6.2.5.1  Ramp (9.11.1)  
6.2.5.2  Lyftanordning (9.11.1)  
Bilaga 1  
 69 TSFS 2017:54  
6.2.5.3  Fastsättning av rullstol (9.11.2)  
 
Kontroll  Bil i färdtjänst och y rkesmässig trafik  
Funktionskontroll att utrymningsdörr, på bil med ramp 
eller lyftanordning, lätt kan öppnas även när elsystemet är 
ur funktion. Kontrollen gäller bil som har rullstolsplats/ 
platser, där ramp eller lyft anordning i förvaringsläge, 
täcker u trymningsdörr.  
 
Funktionskontroll bil med ramp  
Kontrollera att utrymningsdörrens öppningshandtag lätt 
kan användas från ut - och insidan med rampen i för -
varingsläge och att rampen kan flyttas från öppningen så 
att utrymningsvägen friläggs.  
 
Funktionskontro ll bil med lyftanordning  
Kontrollera att fungerande reglage finns, ut - och invändigt 
i närheten av utrymningsdörren, för att evakuera trycket i 
lyftanordningens hydraulsystem och att lyftanordningen 
kan flyttas från dörröppningen så att utrymningsvägen 
friläggs.  
 
Metod  Funktionskontroll av dörrhandtag och reglage för 
lyftanordning.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (6.2 Personutrymme)  Bil Släp 
   
Säkerhetsbälte saknas:    
 - framsäte i personbil (1970)  2  
 - framåtvänt baksäte i personbil (1971)  2  
 - framsäte i lätt lastbil (1984)  2  
 - framåtvänt baksäte i lätt lastbil (2005)  2  
 - framåtvänt baksäte i husbil (1986)  2  
 - bakåtvända säten i personbil, buss ≤ 5000 kg 
(2005)   
2  
 - buss (2004, huvudsakligen för sittande  
  passagerare;  klass II, III oc h B i  
  registeruppgift)   
 
2  
 - tung lastbil (2004)  2  
Bälteslås:    
 - låser inte på normalt sätt  2  
 - kan öppnas vid ryck i bandet  2  
Upprullningsdon:    
 - spärrar inte vid ryck i bandet  2  
 - skadat så att upprullning/  
  användning försvåras   
2  
Bilaga 1  
 
 70 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (6.2 Personutrymme)  Bil Släp 
Bältessträckare:    
 - sträckare av engångstyp har löst ut  2  
Bältesband:    
 - skadat så att upprullning/användning  
  försvåras   
2  
 - hål eller kantskador på >  5 mm  2  
Säkerhetsbälte:    
 - något bristfällig fastsättning  2  
Förar -/passagerarsäte /fastsättning av rullstol:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2  
 - spärranordning, funktion osäker  2x  
 - ryggstöd, påtagligt skadat eller funktion  
  osäker   
2  
(P) Defroster:    
 - ur funktion  2x  
Solskydd (buss):    
 - ur funktion  2x  
Avgas er i personutrymme  2  
Utrustning, så utformad eller placerad att:    
 - påtagligt ökad risk för personskada  
  föreligger   
2  
Varningsmärke för krockkudde:    
 - saknas/felplacerat  2  
Brandsläckare:    
 - saknas i gengasdriven person - eller lastbil  2x  
SRS-indikering:    
 - indikering, ur funktion/varnar för fel i 
systemet   
2  
Antisladdsystem (ESC):    
 - indikering, ur funktion/varnar för fel i 
systemet  
- varnar för fel i systemet via elektroniska 
fordonsgränssnittet  2 
 
 
2  
Stöldskydd:    
 - saknas i personbil, lätt lastbil (1976)  2  
 - ur funktion, funktion osäker  2  
Buss i yrkesmässig trafik:    
 - värme/ventilation, saknar möjlighet  
  att fungera   
2x  
 innerbelysning delvis ur funktion (mer än  
25 % av samtliga innerbelysningar)  2x  
 - hammare saknas (samtliga i bruk  
  fr.o.m. 2004 -03)  
2x  
 - hammare saknas (>  20 passagerare i bruk  
  före 2004 -03)  
2x  
 - automatisk dörrbroms ur funktion  2x  
 - automatisk dörrbroms urkopplad  2x  
Bilaga 1  
 71 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (6.2 Personutrymme)  Bil Släp 
 - dörr, klämskydd ur funktion  2x  
 - dörr, kvarhålls inte i stängt läge  2  
Ramp/Lyftanordning i förvaringsläge (1989):    
 - på- och avstigningsdörr går inte att öppna  2  
 - svår att flyttas från dörröppning vid  
  nödsituation   
2  
 
6.3 LASTHANTERING  
 
6.3.1  Lastutrymme (6.2.1)  
6.3.1.1  Lastplan (6.2.1)  
6.3.1.2  Sidobalk (6.1.1)  
6.3.1.3  Tvärbalk (6.2.2)  
6.3.1.4  Låsanordning (6.1.1)  
6.3.1.5  Tippanordning (6.2.9)  
6.3.1.6  Tippbäraxel (6.1.1)  
6.3.1.7  Tipplås (6.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täthet.  
Fordonsmonterade stödben för tippanordning m.m. bedöms 
enligt po sition 6.1.6 Parkeringsstöd.  
 
Metod  Okulärkontroll underifrån och från sidan av fastsättning, 
skador och täthet.  Vid tecken på brister som gäller 
fastsättning görs kontroll genom att krafter påförs 
infästningspunkten med hjälp av verktyg. I kontroll av 
fastsättning ingår också tippbäraxel, tipplås och lås för 
lastbärare.  
 
Rostskadekontroll  med verktyg utförs när rostangrepp 
konstaterats.  
 
Bedömning  Skador på lastutrymme ska kontrolleras och bedömas med 
hänsyn till den last som fordonet är avsett för, det är  
lastutrymmets egenskaper att uppbära och kvarhålla last 
som ska vara avgörande. Lastutrymme som utsätts för 
punktbelastning ska ägnas särskild uppmärksamhet. 
Upptäcks skadat golv i t.ex. fordon för hästtransport görs, 
om möjligt, kontroll invändigt genom att lyfta på mattor. 
Låsanordning för lastbärare får inte vara i sådant skick att 
anordningen kan öppnas genom vibrationer eller annan 
oavsiktlig påverkan.  
 
6.3.2  Påbyggnadsram (6.2.1)  
6.3.2.1  Sidobalk (6.2.1)  
6.3.2.2  Tvärbalk (6.2.1)  
 
Bilaga 1  
 
 72 TSFS 2017: 54 
Kontroll  Fastsättnin g, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll underifrån och från sidan av fastsättning 
och skador. Vid tecken på brister som gäller fastsättning 
görs kontroll genom att krafter påförs infästningspunkten 
med hjälp av verktyg.  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utfö rs då 
rostangrepp konstaterats.  
 
6.3.3  Lastbegränsande anordning (6.2.9)  
6.3.3.1  Framstam (6.2.9)  
6.3.3.2  Lastförskjutningsskydd (6.2.9)  
6.3.3.3  Sidoläm (6.2.3)  
6.3.3.4  Sidovägg (6.2.9)  
6.3.3.5  Bakläm (6.2.3)  
6.3.3.6  Lastdörr (6.2.3)  
6.3.3.7  Gångjärn (6.2. 3) 
6.3.3.8  Lämlås (6.2.3)  
6.3.3.9  Sidostötta (6.2.9)  
6.3.3.10  Hörnstolpe (6.2.9)  
6.3.3.11  Delningsstolpe (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador på framstam, lastförskjutnings skydd, 
sidoläm, bakläm, sidostötta m.m. Lyftplattform som utgör 
bakläm ska ha mek anisk eller hydraulisk låsanordning. Vid 
anmärkning mot låsanordning anges; Bakläm, lyftplatt -
form, låsning osäker eller Bakläm, lyftplattform, låsning 
saknas.  
 
Metod  Okulärkontroll. På sidoläm och bakläm får kontrollen 
begränsas till skador på fastsättnin gsanordningar.  
 
6.3.4  Lastsäkringsutrustning (6.2.9)  
6.3.4.1  Surrningsanordning (6.2.9)  
6.3.4.2  Surrningsspännare (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fordonsmonterad utrustning på fordon 
med T > 3  500 kg. Kontrollen avser utvän dig och invändig 
utrustning. I täckta karosserier görs kontroll om tillträde 
kan ske genom lastdörr, bakläm eller motsvarande och utan 
att utrustning demonteras.  
 
6.3.5  Lastanordning (6.2.9)  
6.3.5.1  Kran (6.2.9)  
6.3.5.2  Lyftplattform (6.2.9)  
Bilaga 1  
 73 TSFS 2017:54  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täthet.  
I de fall lyftplattform utgör lastbegränsande anordning ska 
någon form av låsanordning finnas (hydraulisk eller 
mekanisk). Anmärkning ska föras på 6.3.3.5 Bakläm. 
Fordonsmonterade stödben för kran m.m. bedöms enligt 
6.1.6 Parkerin gsstöd.  
 
Metod  Okulärkontroll.  Krafter påförs infästningspunkterna med 
hjälp av verktyg vid tecken på brister i fastsättningen.  
Bedömning  
Grund för bedömning (6.3 Lasthantering)  Bil Släp 
   
Lastutrymme/påbyggnadsram:    
 - enstaka fäste något löst  2x 2x 
 - påtagligt löst/skadat  2 2 
Låsanordning för lastbärare:    
 - påtagligt skadad/glapp  2 2 
 - låsning osäker  2 2 
Längsgående/tvärgående balkar i lastutrymme/ 
påbyggnadsram:    
 - skador som innebär > 25  % försvagning  2 2 
Lastbegränsande anordning/utr ustning:    
 - påtagligt lös  2x 2x 
 - påtagligt skadad  2x 2x 
Tipp -/lastanordning:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - låsning osäker  2 2 
 - påtagligt oljeläckage (olja droppar)  2x 2x 
Lyftplattform:    
 - låsning saknas, som utgör förstängn ing 
  bakåt  (se 6.3.3)    
Lastsäkringsutrustning:    
 - påtagligt bristfällig  2 2 
 - låsning osäker  2 2 
Låsanordningar/gångjärn:    
 - påtagligt bristfälliga/saknas  2 2 
Brist som medför risk för att lastbärare/karosseri/ 
utrustning eller lastbegränsande  anordning lossnar   
3  
3 
 
6.4 EXTRA UTRUSTNING  
 
6.4.1  Tillbehör (6.2.9)  
6.4.1.1  Verktygslåda (6.2.9)  
6.4.1.2  Reservhjulshållare (6.1.5)  
6.4.1.3  Spridningsaggregat (6.2.9)  
6.4.1.4  Plogfäste (6.2.9)  
6.4.1.5  Slangskåp (6.2.9)  
Bilaga 1  
 
 74 TSFS 2017: 54 
6.4.1.6  Mätarskåp (6.2.9)  
6.4.1. 7 Reservhjul (6.1.5)  
6.4.1.8  Värmare (6.2.9)  
6.4.1.9  Utrymmen för livsmedelsberedningar (6.2.9)  
6.4.1.10  Hygienutrymmen (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån och från sidan av till behör/ 
utrustning såsom: verktygslåda, reserv hjulshållare, sprid -
nings aggregat, plogfäste, slangskåp, mätarskåp m.m. 
Krafter påförs infästningspunkterna med hjälp av verktyg 
vid tecken på brister i fastsättningen. Med värmare avses 
extra anordning för uppvärmning av motor - och passa -
gerarutrymme.  
 
Bedö mning  Bränsle - eller avgasläckage för värmare bedöms enligt 
 system 13 för buss och för övriga fordon enligt system 3.  
Grund för bedömning (6.4 Extra utrustning)  Bil Släp 
   
Påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
Låsning osäker  2x 2x 
Utrymmen, så utf ormad eller placerad att:    
 - påtaglig ökad risk för personskada 
föreligger under färd   
2x  
Brist som medför risk att tillbehör/utrustning lossnar  3 3 
 
6.5 GASKONTROLL  
 
6.5.1.2  Gastank (6.1.3)  
 
Kontroll  Fastsättning.  
 
Metod  Okulärkontroll underifrån av  fastsättning.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (6.5 Gaskontroll)  Bil Släp 
   
Gastank:    
 - påtagligt bristfälligt fastsatt  2 2 
 
7 KOMMUNIKATION  
7.1 SIKTHJÄLPMEDEL  
 
7.1.1  Rengörare (3.4)  
7.1.1.1  Vindrutetorkare (3.4)  
7.1.1.2  Torkarblad (3.4)  
Bilaga 1  
 75 TSFS 2017:54  
7.1.1.3  Vind rutespolare (3.5)  
7.1.1.4  Reglage (3.4, 3.5)  
 
Kontroll  Funktion, skador  som påverkar rengöringseffekten  
 
Metod  Okulärkontroll,  funktionskontroll  genom att ren -
göringseffekt, svephastighet och spolning observeras. 
Kontrollen sker med våt ruta. Vid tveksamhe t om 
bedömning av svephastighet kontrolleras tiden för 
5 dubbel slag. (Max 12  sek vid laddningsvarv.) Vindrute -
spolare kontrolleras inte vid kall väderlek (under 
ca 10 minusgrader).  
 
7.1.2  Backspegel (3.3)  
7.1.2.1  Backspegel utvändig (3.3)  
7.1.2.2  Backspeg el invändig (3.3)  
7.1.2.3  Vidvinkelspegel (3.3)  
7.1.2.4  Närzonsspegel (3.3)  
7.1.2.5  Frontspegel (3.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador  
 
Befintlighe t på tung lastbil som tagits i bruk den 1 januari 
2000 eller senare:  
- Vidvinkelspegel (passagerarsida), krävs på  lastbil med 
en totalvikt >  7,5 ton. 
- Vidvinkelspegel och närzonsspegel (passagerarsida), 
krävs på lastbil med en totalvikt < 7,5 ton, om 
montering av närzonsspegel är möjlig på en höjd av 
minst 2,1  m (olastad) över markplanet och att spegeln 
är fullt synli g från förarplatsen.  
- Närzonsspegel (passagerarsida), krävs på lastbil med 
en totalvikt >  7,5 ton, om montering av spegeln är 
möjlig på en höjd av minst 2  m över markplanet och att 
spegeln är fullt synlig från förarplatsen.  
 
Befintlighet av frontspegel på tung lastbil > 7,5 ton som 
tagits i bruk den 26 januari 2007 eller senare. Observera att 
bilen kan ha annan anordning för indirekt sikt.  
 
Metod  Okulärkontroll  av skador och fastsättning. Fastsättning 
kontrolleras genom att känna på spegeln eller genom 
kontroll vid körning.  
 
7.1.3  Huvudstrålkastare för hel - och halvljus (4.1.1)  
7.1.3.1  Halvljus (4.1.1 , 4.1.2, 4.1.3, 4.1.4, 4.1.5, 4.1.6)  
7.1.3.2  Helljus (4.1.1)  
7.1.3.3  Reflektor (4.1.1)  
Bilaga 1  
 
 76 TSFS 2017: 54 
7.1.3.4  Glas (4.1.1)  
7.1.3.5  Kontrollampa helljus ( 4.9.1 , 4.9.2)  
7.1.3.6  Omkopplare (4.1.3)  
7.1.3.7  Reglage (4.1.3)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, färg, inställning, antal.  
Observera att utryckningsfordon och bussar i yrkesmässig 
linjetrafik får ha en extra strålkastare - undantaget gäller 
endast 1984 och tidigare å rsmodeller.  
 
Metod  Okulärkontroll  av strålkastarens glas och reflektor. 
Fastsättning kontrolleras genom att känna på strålkastaren.  
 
Funktionskontroll  utförs genom att på ljusmätnings -
instrumentets mätskärm bedöma ljusbildens färg, ljus styrka 
och form. I funktionskontroll ingår även reglage och 
omkopplare samt kontrollampa för helljus. Funktions -
kontroll och mätning enligt nedan ska ske med strål -
kastarna manuellt påslagna (inte i automatiskt läge). Vid 
tveksamhet om ljusstyrka sker bästa kontrollen visuel lt på 
några meters avstånd (med generator på laddningsvarv).  
 
Gasurladdningslampa (xenon) med en styrka > 2000 
lumen: Funktionskontroll på automatisk ljusnivåreglering 
anses vara utförd om strålkastarna har rätt inställning. 
Upptäcks brister spontant på ut rustning för nivåreglering 
som innebär att den inte fungerar eller har möjlighet att 
fungera görs bedömning enligt "Grund för bedömning" 
nedan.  
 
Mätning  med ljusmätningsinstrument utförs för att 
kontrollera strålkastarens inställning. Inställningen bedöms 
med hänsyn till strålkastarens höjd enligt nedan. 
Strålkastarens höjd mäts från markplanet till 
ljusmörkergränsens horisontella del. Bil med 
strålkastarhöjd från 0,8  – 1,0 m och med uppgift (på bilen) 
om grundinställning av halvljus i intervallet 1,5  – 2,0 %, 
bedöms enligt regler för strålkastarhöjd >  1,0 m (se 
”Bedömning”).  
 
7.1.4  Dimstrålkastare (4.5.1, 4.5.2, 4.5.3, 4.5.4)  
 
Kontroll  Fastsättning, färg, inställning, inkoppling, antal.  
 
Metod  Okulärkontroll. Fastsättning kontrolleras genom att känna 
på str ålkastaren.  
Inkoppling  avser kontroll av att  
Bilaga 1  
 77 TSFS 2017:54  
- dimstrålkastare inte kan lysa utan att bakre positions -
lyktor samtidigt lyser, och  
- dimstrålkastare kan släckas när bilens halvljus strål-
kastare lyser.  
 
Färg  kontrolleras i samband med ”mätning”.  
 
Mätning  med l jusmätningsinstrument utförs för att 
kontrollera dimstrålkastares inställning (bländning).  
 
7.1.5  Fjärrstrålkastare (4.12)  
 
Kontroll  Inkoppling. Avser kontroll av att fjärrstrålkastare inte kan 
lysa tillsammans med halvljus.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
7.1.6  Backningsstrålkastare (4.6.1, 4.6.2, 4.6.3)  
 
Kontroll  Inkoppling, funktion  
 
Metod  Okulärkontroll. På lätt bil och lätt släp från 1984 
kontrolleras att backljuset inte lyser då friläge eller växel 
framåt är ilagd.  
 
Funktionskontroll av kontrollampa på tung lastbil, när 
backningsstrålkastare kan tändas med separat strömbrytare.  
 
7.1.7  Arbetsbelysning (4.12)  
7.1.7.1  Kontrollampa (4.9)  
 
Kontroll  Funktion  på kontrollampa för arbetsbelysning (1984) samt 
kontroll av att arbetsbelysning går att släcka.  
 
Metod  Okulä rkontroll.  
 
Bedömning  Bländande  
För bilar med en strålkastarhöjd upp till 1  m ska halvljuset 
anses bländande om nedvinklingen är <  5 cm/10  m, samt 
för bilar med en strålkastarhöjd högre än 1  m ska halvljuset 
anses bländande om nedvinklingen är <  10 cm/10  m. För 
bilar med en strålkastarhöjd från 0,8  m och upp till 1  m där 
grundinställningen enligt tillverkarens uppgift är mellan 
1,5 – 2,0 % ska halvljuset också anses bländande om 
nedvinklingen är <  10 cm/10  m. Dimstrålkastare anses 
bländande om nedvinklingen  är < 10 cm/10  m. Om bristen 
felaktig ljusbild/felriktad i sidled samtidigt ger bländande 
Bilaga 1  
 
 78 TSFS 2017: 54 
ljus ska dessutom ”Bländande ljus” med bedömning 
2 anges.  
 
Nedvinkling  
För bilar med en strålkastarhöjd upp till 1 m ska halvljusets 
nedvinkling anses för stor om ned vinklingen är 
> 25 cm/10  m samt för bilar med strålkastarhöjd högre än 
1 m ska halvljusets nedvinkling anses för stor om 
nedvinklingen är >  30 cm/10  m. För bilar med en 
strålkastarhöjd från 0,8  m och upp till 1  m där 
grundinställningen enligt tillverkarens  uppgift är mellan 
1,5 – 2,0 % ska halvljuset nedvinkling anses vara för stor 
om nedvinklingen är >  30 cm/10  m. 
 
Ändrat utförande  
Avser avsiktlig ändring av det godkända utförandet 
exempelvis  
- strålkastaren förses tape som skymmer del av 
ljusöppningen,  
- mont ering av stenskottsskydd som ger påtagligt svagt 
ljus (färgat stenskottsskydd ska inte godkännas), eller  
- när det klart kan konstaterats att konventionella strål -
kastare (halv - och dimstrålkastare) har bytts mot xenon -
strålkastare.  
 
Vattenfylld strålkastare  anses som ”glas/reflektor påtagligt 
skadad”.  
Grund för bedömning (7.1 Sikthjälpmedel)  Bil Släp 
   
Vindrutetorkare:    
 - otillräcklig rengöringseffekt  2x  
 - ur funktion  2  
 - svephastighet <  25 dubbelslag/min    
   på våt ruta  2x  
 - går inte att p arkera utanför förarens siktfält  2x  
Vindrutespolare:    
 - ur funktion (1971)  2  
Backspegel:    
 - saknas helt (in - och utvändigt)  2  
 - glas påtagligt skadat  2x  
 - påtagligt lös  2x  
 - påtaglig förvrängning av reflekterad bild  2x  
Utvändig backspe gel:   
 - saknas på vänster sida (1969)  2x  
 - saknas på höger sida, tung lastbil och buss  
  (1969)   
2x  
Vidvinkel/närzonspegel:    
 - otillräckligt siktfält på passagerarsida, tung    
Bilaga 1  
 79 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (7.1 Sikthjälpmedel)  Bil Släp 
  lastbil/saknas (2000)  2 
Frontspegel (2007 -02):   
 - otillräckligt  siktfält/saknas  2  
Strålkastare:    
 - olika färg på ljuset (höger/vänster sida)  2x  
 - ändrat utförande (färgat glas, tape, otillåtet  
  stenskottsskydd etc.)   
2  
 - påtagligt svagt ljus  2  
 - glas/reflektor påtagligt skadad  2x  
 - ur funktion (både  halv- och positionsljus)  2  
Helljusstrålkastare:    
 - ur funktion  2x  
 - kontrollampa ur funktion  2x  
 - kontrollampa saknas (1985)  2x  
 - påtagligt bristfällig fastsättning/saknas  2x  
 - påtagligt felriktad  2x  
Halvljusstrålkastare:    
 - en sida  ur funktion  2x  
 - båda sidor ur funktion  2  
 - påtagligt felaktig ljusbild (inte bländande)  2x  
 - påtagligt felriktad i sidled (inte bländande)  2x  
 - påtagligt bristfällig fastsättning/saknas  2  
 - bländande ljus (fel ljusbild eller felriktat i  
  sidled)   
2  
 - nedvinkling för stor  2x  
 - fler än två lyser samtidigt  (gäller inte  
  utrycknings fordon och bussar i yrkesmässig  
  linjetrafik t.o.m. 1984)   
 
2x  
 - gasurladdningslampa, automatisk ljusnivå - 
  reglering ur funktion   
2  
 - gasurladdning slampa, strålkastarrengörare  
  saknas   
2  
Reglage/omkopplare:    
 - funktion osäker  2  
Dimstrålkastare:    
 - felaktig inkoppling  2  
 - kan lysa utan att bakre positionslykta lyser  2  
 - bländande ljus, <  10 cm/10  m 2  
 - påtagligt bristfällig fastsä ttning  2x  
 - felplacerad, skymmer föreskriven belysning  2x  
 - fler än två lyser samtidigt (gäller inte  
  utryckningsfordon och bussar i yrkesmässig  
  linjetrafik t.o.m.1984)   
 
2x  
Fjärrstrålkastare:    
 - kan tändas tillsammans med halvljus  2  
 - felplacerad, skymmer föreskriven belysning  2x  
Backningsstrålkastare:    
Bilaga 1  
 
 80 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (7.1 Sikthjälpmedel)  Bil Släp 
 - lyser utan att backväxeln är ilagd (1984)/  
  kontrollampa saknas (tung lastbil)   
2x  
2x 
 - ur funktion (2015)  2x  
Arbetsbelysning:    
 - kontrollampa ur funktion  2x  
 - kontrollam pa saknas (1984)  2x 2x 
 - kan inte släckas  2x  
 
7.2 MARKERINGAR  
 
7.2.1  Positionslykta (4.2.1, 4.2.2, 4.2.3)  
 
Kontroll  Funktion, färg, fastsättning, inkoppling.  
 Positionslykta fram  
- Färg:  vitt eller gult ljus.  
- Befintlighet bil: från årsmodell 1976.  
- Befint lighet släp: vagnar vars bredd är >  160 cm, från 
årsmodell 1977.  
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll.  Bakre positionslykta 
ska kontrolleras med tända huvudstrålkastare, stopplyktor 
och körvisare. Vid bedömning av fel som kan bero på 
spänningsfall ska motorn startas och köras på tomgång.  
 
Kontroll av inkoppling innebär kontroll av att bakre 
positionslykta lyser samtidigt med huvudstrålkastare 
(7.1.4  Dimstrålkastare). Observera att kontrollen även avser 
automatiska och spännings reducerade huvudstrålkast are. 
 
7.2.2  Sidomarkering (4.2.1, 4.2.2, 4.2.3)  
7.2.2.1  Sidomarkeringslykta (4.2.1, 4.2.2, 4.2.3)  
7.2.2.2  Sidomarkeringsreflex (4.8.1, 4.8.2 ) 
 
Kontroll  Funktion, skador, färg, fastsättning , inkoppling.  
Befintlighetskrav  
- Lykta  krävs på lastbil/buss/släpvagn  vars längd är 
> 6 m. 
- Reflex  krävs på personbil/lastbil/buss vars längd är 
> 6 m samt på släpvagn oavsett längd.  
 
Observera att  
- sidomarkering ska ha orangegul färg,  
- bakre sidomarkeringslykta och bakre sidomarkerings -
reflex får vara röda (grupperade/kombine rade med 
bakre positionslykta),  
Bilaga 1  
 81 TSFS 2017:54  
- buss av 1972 eller tidigare års modell får godkännas 
med en sidomarkeringslykta placerad på den mittersta 
tredjedelen av bussen, och  
- bakre sidomarkering krävs inte på dragbil för påhängs -
vagn (krav på minsta avstånd från ba kre begränsnings -
plan gäller inte dragbil för påhängsvagn).  
 
Vidare tillåter EG -reglerna att  
- markeringen placeras 3  m från fordonets främre del och 
1 m från fordonets bakre del (nationella krav  
= 2 m), och  
- avståndet mellan markeringarna får högst vara 3 r esp. 
4 m beroende på konstruktion (nationella krav = 6  m). 
 
Metod  Okulärkontroll  av färg på  lykta och reflex samt av skador 
på reflex. Kontroll av inkoppling innebär kontroll av att 
sidomarkeringslykta lyser samtidigt med positionslyktor.  
 
Funktionskontrol l på släpvagn oavsett längd samt på lastbil 
och buss >  6 m. 
 
7.2.3  Skyltlykta (4.7.1, 4.7.2)  
 
Kontroll  Funktion.  
 
Metod  Funktionskontroll.  
 
7.2.4  Reflex (4.8.1, 4.8.2)  
7.2.4.1  EG-reflex (4.8.1, 4.8.2)  
7.2.4.2  LGF -skylt (4.8.1, 4.8.2)  
7.2.4.4  Konturmärkning  (4.8.1, 4.8.2)  
 
Kontroll  Skador, färg, typ.  
 Med typ av reflex avses  
- triangulär eller icke triangulär reflex,  
- EG-reflex, och  
- LGF -skylt.  
Observera att släp, utöver triangulär typ, även får ha reflex 
av typ ”icke triangulär”. Rätt typ av rektangulär reflex -
anordning baktill på tung lastbil respektive tung släpvagn.  
Krav på rektangulära EG -reflexer gäller inte  
- lastbil och släpvagn med totalvikt < 3 500 kg, 
- lastbil och släpvagn av 1950 eller tidigare årsmodell,  
- utryckningsfordon och släpvagn kopplad till såda nt 
fordon,  
- lastbil med karosserikod 76 eller 91 (bärgningsfordon), 
eller 
- styraxel för påhängsvagn.  
Bilaga 1  
 
 82 TSFS 2017: 54 
Krav på konturmärkning gäller inte  
- lastbil med totalvikt < 7 500 kg, 
- släpvagn med totalvikt < 3 500 kg, 
- dragbil för påhängsvagn,  
- icke färdigbyggda fordon, oc h  
- chassi med hytt.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
7.2.5  Bakre dimlykta (4.5.1, 4.5.2, 4.5.3, 4.5.4)  
7.2.5.1  Kontrollampa (4.9.1, 4.9.2)  
 
Kontroll  Funktion  på kontrollampa, färg på ljuset från bakre dim -
lyktan samt att den bakre dimlyktan går att släcka.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
7.2.6  Varsellykta ( 4.2.1, 4.2.3)  
 
Kontroll  Funktion, färg.  
 Vitt eller gult ljus.  
På bil av 1979 eller senare års modell ska föreskrivna 
lyktor bak och på sidan vara tända. Detta krav gäller inte 
varsellykta på bil som uppfyller kraven i ECE -reglemente 
48 eller bil av 1978 års modell eller tidigare. Varsellykta 
(DRL) ska släckas eller gå ner i ljusstyrka när föreskriven 
strålkastare tänds.  
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll.   
 
7.2.7  Annan lykta (4.12)  
7.2.7.1  Breddmarkeringslykta (4. 2.1, 4.2.3)  
7.2.7.2  Identifieringslykta (4.12)  
 
Kontroll  Färg, typ.  Främre breddmarkeringslykta och identifierings -
lykta  ska ha vitt eller gult ljus. Fordon av 1983 och tidigare 
årsmodell får ha orangegult ljus.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (7. 2 Markeringar)  Bil Släp 
   
Markering:    
 - skymd  2x 2x 
 - ändrat utförande (färg, tape etc.)  2 2 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
Positionslykta fram:    
Bilaga 1  
 83 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (7. 2 Markeringar)  Bil Släp 
 - en sida/båda sidor ur funktion/saknas  2x 2x 
 - annan färg på ljuset  än vitt/gult  2x 2x 
Positionslykta bak:    
 - en sida ur funktion/saknas/påtagligt svagt  
  ljus  
2x  
2x 
 - en eller flera lyktor ur funktion (fordons - 
  bredden markeras osymmetriskt) (1987)   
2x  
2x 
 - båda sidor ur funktion/saknas/  
  påtagligt svagt l jus  
2  
2 
 - inte inkopplad tillsammans med huvud - 
  /dimstrålkastare   
2  
 - funktion felaktig vid samtidig användning  
  med stopplykta/körriktningsvisare   
2  
2 
 - annan färg än rött  2x 2x 
Sidomarkeringslykta (buss, lastbil och släp med längd 
> 6 m):   
 - felaktig inkoppling  2 2 
 - en eller flera ur funktion/saknas  2x 2x 
 - samtliga (>1) på en sida, ur funktion/saknas  2 2 
 - annan färg än orangegult  2x 2x 
Sidomarkeringsreflex (bil med längd > 6  m samt släp):    
 - en eller flera påtagligt skadad/ -e/saknas  2x 2x 
 - samtliga (>1) på en sida, skadade/saknas  2 2 
 - återkastar fel färg (föreskriven reflex)  2x 2x 
Skyltlykta:    
 - ur funktion  2x 2x 
 - saknas  2 2 
 - skadad/felmonterad (vitt ljus bakåt)  2x 2x 
Reflex framtill:    
 - påtagligt skadad   2x 
 - saknas på en sida   2x 
 - saknas helt   2 
 - återkastar fel färg   2x 
Reflex baktill:    
 - påtagligt skadad  2x 2x 
 - saknas på en sida  2x 2x 
 - saknas helt  2 2 
 - återkastar fel färg  2x 2x 
 - av triangulär typ  2x  
 - triangulär typ, saknas   2x 
Rektangulär reflexanordning, s.k. EG -reflex (1950 – 
2010 -07):   
 - påtagligt skadad  2x 2x 
 - saknas  2x 2x 
 - fel typ  2x 2x 
Konturmärkning (2011 -08):   
 - påtagligt skadad  2x 2x 
Bilaga 1  
 
 84 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (7. 2 Markeringar)  Bil Släp 
 - fel typ  2x 2x 
Bakre dimlykta:    
 - kontrollampa ur funktion  2x  
 - fel färg  2x 2x 
 - kan inte släckas  2x 2x 
Varsellykta:    
            - felaktig inkoppling  2x  
            - en sida ur funktion  2x  
Annan lykta:    
 - fel färg  2x 2x 
 - inte tillåten lykta  2x 2x 
 
7.3 SIGNALER  
 
7.3.1  Körriktningsvisare (4.4.1, 4.4. 3, 4.4.4)  
7.3.1.1  Sidokörriktningsvisare (4.4.1, 4.4.3, 4.4.4)  
7.3.1.2  Kontrollanordning (4.9.1, 4.9.2)  
7.3.1.3  Reglage (4.4.2)  
 
Kontroll  Funktion, färg , fastsättning  (funktion gäller även reglage 
och kontrollanordning).  
Observera att  
- körriktningsvisare sk a avge orangegult ljus,  
- för flyttsak och för 1975 och tidigare årsmodell godtas 
vitt ljus framåt och rött bakåt,  
- separat sidokörriktningsvisare krävs från 1986 års 
modell (undantag flyttsak), och att  
- bilar av årsmodell 1983 och tidigare kan ha fällbara 
körriktningsvisare med fast sken på fordonets sida.  
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll . Körriktningsvisare 
ska kontrolleras med tända huvudstrålkastare och 
stopplyktor. Vid bedömning av fel som kan bero på 
spänningsfall ska motorn startas och köras på t omgång. Vid 
tveksamhet om bedömning av blinkfrekvens kontrolleras 
antalet blinkningar/15  sek.(10  – 35 blinkningar på 15  sek 
vid tomgångs - och laddningsvarv.) Kontrollanordning ska 
vara optisk eller akustisk.  
 
Bedömning  Reglage som inte kvarstår i påslaget läge (vid körning rakt 
fram) bedöms som "funktion osäker" enligt ”Grund för 
bedömning”.  
 
7.3.2  Stopplykta (4.3.1, 4.3.2, 4.3.3)  
7.3.2.1  Extra stopplykta (4.3.1, 4.3.2, 4.3.3)  
 
Kontroll  Funktion, färg, fastsättning . 
Bilaga 1  
 85 TSFS 2017:54  
Färg : Rött ljus samt för 1975 och tidigar e års modell 
godtas gult ljus.  
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll.  Stopplykta ska 
kontrolleras med tända huvudstrålkastare och kör -
riktningsvisare. Vid bedömning av fel som kan bero på 
spänningsfall ska motorn startas och köras på tomgång.  
I funktion skontroll ingår också kontroll av att stopplyktan 
tänds vid låg retardation (<  2 m/s² ). Vid tecken på att högt 
pedaltryck fordras för att tända stopplyktan ska kontrollen 
utföras i bromsprovare.  
 
7.3.3  Signalanordning (7.7)  
7.3.3.1  Reglage (7.7)  
 
Kontroll  Funktion.  
 
Metod  Funktionskontroll av föreskriven ljudsignalanordning.  
 
7.3.4  Varningstriangel (7.4)  
 
Kontroll  Befintlighet och skador av varningstriangel.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
7.3.5  Larmanordning (7.7)  
7.3.5.1  Reglage (7.7)  
 
Kontroll  Funktion.  
 
Metod  Funktionskontroll.  
 
7.3.6  (P) Skolskjuts, blinklykta (9.10.2)  
 
Kontroll  Blinklykta för skolskjuts kontrolleras om polis vid 
flygande inspektion anmärkt på denna.  
 
Metod  Funktionskontroll, okulärkontroll  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (7. 3 Signaler)  Bil Släp 
   
Signal:    
 - skymd  2x 2x 
 - ändrat utförande (färg, tape etc.)  2 2 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
Körriktningsvisare:    
 - fel färg  2x 2x 
Bilaga 1  
 
 86 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (7. 3 Signaler)  Bil Släp 
 - en sida, fram eller bak, ur funktion  2x 2x 
 - båda sidor, fram eller bak, ur funktion  2 2 
 - en sida, fram och bak, ur funktion  2 2 
 - påtagligt svagt ljus  2 2 
 - blinkfrekvens <  40 eller  
  > 140 blinkningar/min   
2  
 - kontrollanordning ur funktion  2x  
 - funktion felaktig vid samtidig användning  
  med positions -/stopplykta   
2  
2 
Sidokörriktningsvisare (1986):    
 - ur funktion  2x  
 - annan färg än orangegult  2x  
Stopplykta:    
 - fel färg  2x 2x 
 - en sida ur funktion (även osymmetri)  2x 2x 
 - båda sidor ur funktion  2 2 
 - påtagligt svagt ljus  2 2 
 - tänds inte vid låg retardatio n 2  
 - funktion felaktig vid samtidig användning    
   med positionslykta/körriktningsvisare  2 2 
 - extra, ur funktion (även osymmetri)  2x 2x 
Signalanordning:    
 - ur funktion/saknas  2x  
 - otillfredsställande ljudstyrka  2x  
Larmanordning:    
 - ur funktion eller otillfredsställande  
  ljudstyrka   
2  
 - monterad på bil som inte är  
  utryckningsfordon   
2  
Reglage:    
 - funktion osäker  2  
Varningstriangel:    
 - saknas  
- påtagligt skadad  2x 
2x  
Skolskjuts, blinklykta:    
 - en lykta ur funktion  2x  
 - påtagligt svagt ljus/ur funktion  2  
 
8 INSTRUMENTERING  
8.1 FÄRDINSTRUMENT  
8.1.1  Hastighetsmätare (7.8)  
 
Kontroll  Funktion, även skalgradering . 
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll vid enkel prov -
körning. Ingen särskild kontroll av att hastighetsm ätare går 
Bilaga 1  
 87 TSFS 2017:54  
att avläsa i mörker - anmärkning enligt nedan görs när 
detta upptäcks spontant.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (8.1 Färdinstrument)  Bil Släp  
   
Hastighetsmätare:    
 - går inte att avläsa i mörker  2x  
 - ur funktion  2  
 - påtaglig felvisning /endast miles -graderad  2  
 - saknas (1956)  2  
 
9 ÖVRIGT  
9.1 KOPPLINGSANORDNING  
9.1.1  Kulkoppling (6.1.6)  
9.1.1.1  Dragkula (6.1.6)  
9.1.1.2  Kopplingsdel demonterbar (6.1.6)  
9.1.1.3  Kopplingsdel vridbar (6.1.6)  
9.1.1.4  Kopplingsdel fällbar (6.1.6)  
9.1.1.5  Dragram (6.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning, skador och slitage. 
(P) Skyddskåpa för kuldelens fastsättning i dragram 
kontrolleras om polis vid flygande inspektion anmärkt på 
denna.  
 
Rostskadekont roll med verktyg utförs när rostangrepp 
konstaterats.  
 
Mätning utförs då slitage konstateras.  
 
Funktionskontroll  av låsning på fällbar, vridbar och 
demonterbar kopplingsdel.  
 
9.1.2  Bygelkoppling (6.1.6)  
9.1.2.1  Kopplingsbult (6.1.6)  
9.1.2.2  Horisontalbult  (6.1.6)  
9.1.2.3  Underhålsbussning (6.1.6)  
9.1.2.4  Låsmekanism (6.1.6)  
9.1.2.5  Gummielement (6.1.6)  
9.1.2.6  Luftmanövrering (6.1.6)  
9.1.2.7  Fångmun (6.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, slitage.  
 
Bilaga 1  
 
 88 TSFS 2017: 54 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning, skador och  slitage. 
Fastsättning gäller också kopplingsdelar – t.ex. 
låsmekanismens fastsättning i bygel.  
 
Mätning  utförs då slitage konstaterats.  
 
Funktionskontroll på kopplingens manöver - och 
låsanordning genom att manövrera kopplingen till öppet 
och låst läge sam t genom att kopplingsbulten trycks uppåt 
med verktyg. I låsanordning ingår första - och andra låsning.  
 
9.1.3  Krokkoppling (6.1.6)  
9.1.3.1  Låsmekanism (6.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning, skador o ch slitage.  
 
Mätning  utförs då slitage konstaterats.  
 
Funktionskontroll på kopplingens manöver - och lås -
anordning. I låsanordning ingår första - och andralåsning.  
 
9.1.4  Vändskiva (6.1.6)  
9.1.4.1  Låsmekanism (6.1.6)  
9.1.4.2  Lagring (6.1.6)  
9.1.4.3  Slitrin g (6.1.6)  
9.1.4.4  Fäste flyttbar (6.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll av fastsättning, skador och slitage. Sär -
skild uppmärksamhet ska ägnas åt vändskivans infästning i 
fordon.  
 
Funktionskontroll  på kopplingens m anöver - och lås -
anordning genom att tillkoppla släpvagn eller manövrera 
kopplingen med hjälp av särskilt verktyg. Slitage i 
låsanordning kontrolleras genom att gunga dragbilen eller 
genom att anbringa krafter i längdled på verktyget. I 
låsanordning ingår f örsta - och andralåsning.  
 
Mätning  utförs vid osäkerhet om bedömning.  
 
Bedömning  I vändskivans lagringar, finns konstruktivt en relativt stor 
rörelse. Anmärkning mot glapp i vändskivans lagringar 
görs endast i uppenbara fall.  
 
Bilaga 1  
 89 TSFS 2017:54  
Vändskiva monterad på kulvändk rans ska ha stopp som 
begränsar vridrörelsen till högst ±  20º i förhållande till 
fordonets längdriktning. För en kulvändkrans som är ca 
1 m i diameter innebär ±  20º att rörelsen vid kransens 
periferi får vara högst 35  – 40 cm. 
 
9.1.5  Dragbalk (6.1.6)  
9.1.5 .1 Gavelplåt (6.1.6)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning och skador.  
 
Rostskadekontroll  med verktyg utförs när rostangrepp 
konstaterats.  
 
9.1.6  Släpvagnskontakt (4.10)  
 
Kontroll  Funktion, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll . 
 
Funktionskontroll . Kontaktens funktion kontrolleras i de 
fall släpvagn medföljer vid besiktningen.  
 
9.1.7  Kulhandske (6.1.6)  
9.1.7.1  Låsmekanism (6.1.6)  
9.1.7.2  Kontrollanordning (6.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontrol l av fastsättning, skador och slitage med 
frånkopplad släpvagn.  
 
Funktionskontroll  av kopplingens manöver - och lås -
anordning. I låsanordning ingår första - och andra låsning 
och i vissa fall kontrollanordning. Låsfunktionen kontroll -
eras genom att manövrera  kopplingen till öppet och låst 
läge samt genom att med lämpligt verktyg anbringa krafter 
i kulhandskens kulskål. När kulhandsken är i låst läge får 
inte låsning öppnas när denna belastas.  
 
Slitage, såsom glapp mellan kula och kulhandske, 
kontrolleras vid lyft under dragstång.  
 
9.1.8  Dragögla (6.1.6)  
9.1.8.1  Slitring (6.1.6)  
 
Bilaga 1  
 
 90 TSFS 2017: 54 
Kontroll  Fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll.  Med fastsättning  avses öglans fast -
sättning i dragstången och slitringens fastsättning i drag -
öglan.  
 
Mätning  utförs då s litage konstaterats.  
 
9.1.9  Dragstång (6.1.6)  
9.1.9.1  Dragstångslagring (6.1.6)  
9.1.9.2  Förlängningsmekanism (6.1.6)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, slitage, glapp.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning skador och slitage.  
 
Rostskadekontroll  med verktyg ut förs när rostangrepp 
konstaterats.  
 
Glappkontroll  av dragstångslagring och förlängnings -
mekanism. Kontrollen sker genom att släpvagnen bromsas 
och gungas med dragbilen.  
 
9.1.10  Tapp (6.1.6)  
9.1.10.1  Slitplåt (6.1.6)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning, skador och slitage med 
frånkopplad släpvagn. Fastsättning kontrolleras också 
genom att knacka på tappen och fastsättningsskruvar som 
är möjliga att komma åt utan demontering.  
Mätning  av ovalitet utförs då slitage kon staterats. Tappens 
längd under slitplåt mäts om skador på tapp eller vändskiva 
(mekanism) tyder på att tappen har fel längd.  
 
Anordning som kan vara monterad på 2" -tapp för att passa 
i vändskiva för 3,5" ska demonteras för kontroll av tappens 
slitage.  
 
9.1.11 Kopplingsklasskylt (6.1.6)  
 
Kontroll  Skador, (P) Befintlighet.  
 
Metod  Okulärkontroll av skyltens läsbarhet.  
 
9.1.12  Multifunktionskoppling (6.1.6)  
9.1.12.1  Kopplingsenhet (6.1.6)  
Bilaga 1  
 91 TSFS 2017:54  
9.1.12.2  Dragkil (6.1.6)  
9.1.12.3  Display (6.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fas tsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning, skador och slitage.  
 
Funktionskontrol l på kopplingens manöver - och 
låsanordning genom att manövrera kopplingen till öppet 
och låst läge.  
 
Bedömning  Har kopplingsanordning (baktill) sådana b rister att släp -
vagn inte med säkerhet kan tillkopplas anges på besikt -
ningsprotokollet: ”risk - släpvagn får inte tillkopplas”.  
Grund för bedömning (9.1 Kopplingsanordning)  Bil Släp 
Kopplingsanordning:    
 - kontroll kan inte utföras  2 2 
 - något bristf ällig fastsättning/lös  2 2 
 - felaktig montering eller reparation  2 2 
Kula/tapp:    
 - ovalitet >  1 mm 2 2 
 - påtagligt skadad  2 2 
Slitplåt:    
 - mycket sliten   2 
Demonterbar -/vrid -/fällbar kopplingsdel:    
 - låsning osäker/påtagligt kärv  2  
 - påtagligt glapp i låst läge  2  
Bygel -/krokkoppling:    
 - påtagligt sliten eller sliten > tillåten gräns  2 2 
 - påtagligt kärv eller skadad  2 2 
 - låsning osäker  2 2 
 - kontrollstift skadat  2 2 
Luftmanövrering:    
 - kan inte göras trycklös  2 2 
 - regla ge kärvar/funktion osäker  2 2 
 - funktion osäker genom skadad ventillåda  2 2 
 - ombyggd/ändrad  2 2 
 - något läckage  2 2 
 - påtagligt bristfällig fastsättning/lös  2 2 
Fångmun, integrerad i bygelkopplingen:    
 - påtagligt skadad  2 2 
Fångmun:    
 - saknas 2 2 
Vändskivans mekanism:    
 - påtagligt kärv eller skadad  2 2 
 - påtagligt sliten eller låsning osäker  2 2 
Vändskiva:    
 - lagring påtagligt sliten/glapp  2 2 
Bilaga 1  
 
 92 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (9.1 Kopplingsanordning)  Bil Släp 
 - anliggningsyta mycket sliten  2 2 
 - slitring skadad eller lös  2 2 
 - felaktigt läg e  2 
Fäste för flyttbar (vändskiva):    
 - något bristfällig fastsättning/lös  2 2 
 - låsning osäker/påtagligt sliten  2 2 
Kulhandske:    
 - låsning osäker/påtagligt kärv   2 
 - påtagligt skadad/sliten   2 
Dragögla:    
 - påtagligt sliten eller sliten >  tillåtna  
  gränsvärden    
2 
 - påtagligt skadad   2 
 - slitring lös eller felaktigt monterad/fastsatt   2 
Dragram/dragbalk/dragstång:    
 - påtagligt skadad/sprickor  2 2 
 - deformerad  2 2 
 - mjukrost eller rosthål  2 2 
Dragstångslagring:    
 - påtagligt g lapp  2 
Dragstång, förlängningsmekanism:    
 - påtagligt glapp/sliten   2 
Släpvagnskontakt:    
 - saknas  2x 2x 
 - påtagligt skadad  2x 2x 
 - funktion osäker  2x 2x 
Kopplingsklasskylt:    
 - skadad  2x 2x 
 - felaktiga uppgifter  2x 2x 
 -saknas  2x 2x 
Mult ifunktionskoppling:    
 - något glapp  2 2 
 - påtagligt sliten  2 2 
 - påtagligt skadad  2 2 
 - reglage kärvar/funktion osäker  2 2 
Dragkil:    
 - påtagligt glapp i kulleden   2x 
 - påtagligt glapp i kulleden (justering i botten)   2 
Kopplingsanordning    
 - risk för haveri (avser framtill)   3 
Brist som medför risk för haveri eller att släpvagn 
lossnar (se ovan)  2 2 
 
9.2 TRAFIKFARLIGA ANORDNINGAR  
 
9.2.1  Utskjutande detalj (6.2.9)  
Bilaga 1  
 93 TSFS 2017:54  
9.2.1.1  Spoiler (6.2.9)  
9.2.1.2  Viltfångare (6.2.9)  
9.2.1.3  Antennfäste (6.2 .9) 
9.2.1.4  Prydnadsföremål (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, skaderisk. Med utskjutande detalj avses 
fästen, skadade fordonsdelar och eftermonterad utrustning 
som vid påkörning påtagligt ökar risken för personskada på 
oskyddad trafikant  
Observera att  
- förbud et omfattar inte husvagnsspoiler, smutsavvisare 
för bakruta, fästen och skydd för extraljus samt 
fästanordning och avbärare för frontmonterad vinsch,  
- det för prydnadsföremål finns ett generellt undantag 
som gäller originalmonterat ”ornament" på huv och 
originalmonterad spoiler för personbil av 1972 års 
modell eller tidigare, och att  
- vingmuttrar för hjuls fastsättning är tillåtna t.o.m. 1967 
års modell.  
 
Metod  Okulärkontroll.  Att avgöra om en s.k.  spoiler eller vilt -
fångare är godkänd är inte enkelt eftersom de kan vara 
nationellt godkända, godkända enligt ECE -reglemente, 
uppfylla direktiv 92/114/EEG eller ingå i ett helfordons -
godkännande (direktiv 70/156/EEG, direktiv 2007/46/EG 
eller förordning  (EU) 2018/858).  Någon förteckning över 
konstruktioner som godkänts finns inte. Spoiler och vilt -
fångare ska därför underkännas enbart om de har en 
olämplig utformning som medför risk för personskada . 
 
 
Bedömning  
Grund för bedömning (9.2 Trafikfarliga anordningar)  Bil Släp  
   
Utskjutande detalj som medför risk för personskada:    
 - konventionellt fäste för demonterbar antenn  2x  
 - övriga  2 2 
Utformning/placering olämplig (risk för personskada)  2 2 
Inte tillåten anordning  2 2 
Påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
Risk för att delar lossnar  3 3 
 
9.3 REGISTERUPPGIFT  
 
9.3.1  Identitet (0.2)  
9.3.1.1  Registreringsskylt  (0.1)  
9.3.1.2  Fordonsidentifieringsnummer (0.2)  
9.3.1.4  Identifieringsmärke (0.1)  
Bilaga 1  
 
 94 TSFS 2017: 54 
 
Kontroll  Överensstämmelse  beträffande chassi - och registrerings -
nummer samt översiktlig kontroll av fordonet.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
Identifiering ska ske genom kontroll av  att 
- fordonets instansade fordonsidentifieringsnummer 
(skylt i vissa fall före 1982) överensstämmer med 
uppgift i vägtrafikregistret,  
- registreringsnumret tillhör fordonet, och  
- fordonet inte har ändrats i sådan omfattning att det 
väsentligt avviker från tid igare godkänt utförande 
(översiktlig kontroll).  
Fordon med personlig skylt ska även ha "identifierings -
märke", dvs. uppgift om fordonets ordinarie registrerings -
nummer. För personbil ska denna uppgift (normalt) finnas 
på insidan av bilens bakre högra sidor uta. 
 
Bedömning  Om fordonet kan identifieras på ett tillfredsställande sätt 
trots att instansad fordonsidentifieringsnummer är svåravläst 
ska fordonet föreläggas enligt 6 kap. 18 § fordons förord -
ningen (2009:211). Om fordonsidentifierings nummer inte 
kan hittas, ska fordonet underkännas enligt 6 kap. 20 § 
fordonsförordningen (2009:211).  
 
Fordonsägaren ska informeras om lämplig plats för 
åsättande av inslaget fordonsidentifieringsnummer samt att 
fordonet ska genomgå en registrerings besiktning för 
åsättand e av textkod T16A och placering. Informationen ska 
framgå av besiktnings protokollet.  
 
Om fordonet inte kan identifieras på ett tillfredsställande sätt 
ska det underkännas. Det besiktade fordonet ska ges en 
tillfällig identitet i avvaktan på utredning. Fo rdon som inte 
kan identifieras ska föreläggas om registreringsbesiktning.  
 
9.3.2  Ändring (0.2)  
9.3.2.1  Kopplingsanordning (0.2)  
9.3.2.2  Taxiutrustning (6.2.9)  
9.3.2.3  Dubbelkommando (0.2)  
9.3.2.4  Larmanordning (0.2)  
9.3.2.5  Utrustning för funktionshindrad (0.2)  
9.3.2.7  Motor (6.1.9)  
9.3.2.8  Karosserikod (0.2)  
9.3.2.9  Spårvidd (5.2.2)  
9.3.2.10  Hjuldimension (5.2.2)  
9.3.2.11  Hastighetsbegränsande anordning (7.10)  
 
Bilaga 1  
 95 TSFS 2017:54  
Kontroll  Överensstämmelse/avvikelse  mellan fordon och regi stre-
rade uppgifter beträffande  
- koppl ingsanordning,  
- karosserikod,  
- drivmedel,  
- uppgifter i vägtrafikregistret som har betydelse för 
kontrollbesiktningen, och  
- färg. 
På bil ombyggd till traktor ska även förekomsten av 
växellådor samt barlastflak kontrolleras.  
 
Metod  Okulärkontrol l. Vid färgavvike lse ska den rätta färgen 
rapporteras till vägtrafikregistret.  
 
Mätning av fordonets högsta hastighet som det är 
konstruerat för att köras.  
 
Bedömning  Fordonet ska föreläggas om registreringsbesiktning när det 
visar sig att fordonet har ändrats i icke oväs entlig grad från 
identitets -, trafiksäkerhets - eller miljösynpunkt och i 
förhållande till tidigare godkänt utförande.  
 
Föreläggande om registreringsbesiktning behöver inte 
meddelas om ändringen resulterar i en bristfällighet, som 
fordonsägaren avser eller har möjlighet att enkelt återställa 
till tidigare godkänt utförande. Exempel på sådan ändring 
kan vara utbyte till hjul som inte täcks av fordonets 
stänkskydd (stänkskärm).  
 
Registreringsskyltar  tillhandahålls av Transportstyrelsen. 
När det är uppenbart at t registreringsskylt bytts mot skylt av 
annat utförande ska detta bedömas som registrerings skylt 
"felaktig" enligt nedan. Registreringsskylt ska monteras 
framtill och baktill. Skylt som monterats innanför vindruta 
eller bakrutan ska därför inte accepteras  (bedöms som 
svåravläst enligt nedan).  
 
Grund för bedömning (9.3 Registeruppgift)  Bil Släp  
   
   
Registreringsskylt:    
 - saknas  2x 2x 
 - svåravläst  2x 2x 
 - felaktig  2x 2x 
 - bristfällig fastsättning  2x 2x 
Fordonsidentifieringsnummer:    
            - svåravläst  2x 2x 
            - saknas  R R 
Bilaga 1  
 
 96 TSFS 2017: 54 
Identifieringsmärke för personliga fordonsskyltar:    
 - saknas  2x 2x 
Ändring:    
 - brist som ska åtgärdas genom återställande  2 2 
´ 
9.4 PROVKÖRNING  
 
9.4.1  Funktioner (2.1.1, 2.4, 5.1.1, 6.2.7)  
 
Kontrol l Funktion, skador, kärvning, körbarhet. V id körning görs 
slutlig kontroll av system 1  - 8 med bland annat 
iakttagelser/felindikationer som grund. Om provkörning 
utförs före kontroll av system 1  - 8 ska iakttagelser/ 
felindikationer ligga till grund för fo rtsatt kontroll.  
 
Brist som kan hänföras till viss position ska föras där. 
Exempel på brister som konstaterats vid besiktningen, och 
som därmed kan hänföras till en viss position, är  
- konstaterad skada/skevhet i stomme eller hjulupp -
hängning som medför förs ämrad körbarhet,  
- påtaglig sneddragning vid bromsning på väg, eller  
- tecken på felaktig bromskraftfördelning som förstärks 
vid provkörning, pulserande bromsverkan som förstärks 
vid provkörning.  
 
Metod  Enkel och fullständig provkörning.   
 
Bedömning  
Grund för bedömning (9.4 Provkörning)  Bil Släp  
   
Brister vid körning som inte konstaterats eller gett 
några felindikationer/iakttagelser vid besiktningen:    
 - drar påtagligt i sidled vid normal körning  2 2 
 - påtaglig kärvhet i styrning vid manövrering  
  eller instabilitet vid körning   
2  
2 
 - mycket kraftigt missljud från fram - resp.  
  bakvagn   
2  
2 
 - påtagligt svår att manövrera vid normal  
  körning   
2  
2 
 - mycket svår att manövrera (uppenbar  
  trafikfara)   
3  
3 
 
9.5 (P) SAMTLIGA KOMPONENTER/UTRUSTNING  
 
9.5.1  Skador vid trafikolycka  
9.5.2  Samverkande brister  
 
Kontroll  Skador  
Bilaga 1  
 97 TSFS 2017:54  
 
Metod  Okulärkontroll  av eventuella skador (P) som tidigare har 
underkänts vid flygande inspektion och som normalt inte 
ingår i den ordinarie kontrollbesiktningen. Fordon som 
belagt s med körförbud ska alltid genomgå en fullständig 
kontrollbesiktning.  
Bedömning  
Grund för bedömning (9.5 Samtliga komponenter/ 
utrustning)  Bil Släp  
   
(P) Från trafiksäkerhetssynpunkt väsentlig utrustning:    
 - Påtagliga skador  2 2 
 - Mycket omfattand e skador  3 3 
Risk för haveri  3 3 
 
13 BRANDSKYDDSKONTROLL AV BUSS  
13.1 KRAFTKÄLLA  
 
13.1.1  Motor (8.4.1)  
13.1.1.3  Motorrum (8.4.1)  
13.1.1.4  Drivremmar (6.1.7)  
13.1.1.5  Oljetank/behållare (8.4.1)  
 
Kontroll  Täthet, ventilation, brännbara ämnen, remspänning,  
slitage  
Kontrollen avser  
- oljeläckage från motor,  
- oljebemängd motor med avseende på brandrisk, med 
hänsyn till motorplacering, oljans utbredning och 
avstånd till heta motordelar, (t.ex. avgasturbo, 
avgasgrenrör),  
- fukt på grund av bränsle -/oljeläckage i motorutrymme 
inklusive isolermaterial i väggar och tak,  
- att särskilda öppningar för ventilation inte är igensatta,  
- brännbara ämnen i motorrum (olja, spolarvätska, extra 
drivremmar o.d. får inte förvaras i motorrummet), och  
- remspänning och slitage på drivre mmar till all 
utrustning som drivs direkt från motorn eller från axel 
som utgår från motorn (exempel; generator, komp -
ressor, pumpar m.m.)  
 
Metod  Okulärkontroll  i motorrum och underifrån. Lucka över 
motor demonteras/öppnas. Kontroll görs också genom 
luckor  från sidan samt underifrån.  
 
13.1.2  Bränslesystem (6.1.3)  
13.1.2.1  Bränsletank (6.1.3)  
13.1.2.2  Tankband (6.1.3)  
Bilaga 1  
 
 98 TSFS 2017: 54 
13.1.2.3  Bränslerör (6.1.3)  
13.1.2.4  Bränsleslang (6.1.3)  
13.1.2.5  Bränslepump (6.1.3)  
13.1.2.6  Bränslefilter (6.1.3)  
13.1.2.7  Tanklock (6.1.3 ) 
 
Kontroll  Fastsättning, skador, skaderisk, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  av tank, ledningar, pump, filter m.m. i 
bränslesystemet.  
- Lucka över motor demonteras/öppnas.  
- Kontroll görs också genom luckor från sidan samt 
underifrån.  
- På ställen där det finns ri sk för skavskador görs om 
möjligt en utökad kontroll genom att rör och slangar 
friläggs.  
- Särskild uppmärksamhet ska riktas mot slang som har 
en metallomspunnen fläta.  
 
13.1.3  Avgassystem (6.1.2)  
13.1.3.1  Grenrör (6.1.2)  
13.1.3.2  Avgasrör (6.1.2)  
13.1.3.3  Ljuddämpare (6.1.2)  
13.1.3.5  Turbo (6.1.2)  
 
Kontroll  Fastsättning, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
13.1.4  Elsystem (4.11)  
13.1.4.1  Batteri (4.13)  
13.1.4.2  Batterilåda (4.13)  
13.1.4.3  Elledning (4.11)  
13.1.4.4  Relä (4.11)  
13.1.4.5  Generator (4.11)  
13.1.4.6  Startmotor (4.11)  
13.1.4.7  Tändlås (7.3)  
13.1.4.8  Huvudströmbrytare (4.11)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, skaderisk.  
 
Metod  Okulärkontroll  i motorrum, bagagerum och underifrån av 
ledningar och komponenter i elsystemet med avseende på 
fastsättning och skado r som kan medföra risk för 
kortslutning.  
- På ställen där det finns risk för skavskador görs om 
möjligt en utökad kontroll genom att ledningar friläggs.  
Bilaga 1  
 99 TSFS 2017:54  
- Särskild uppmärksamhet ska riktas mot eftermonterad 
utrustning.  
- Batteri som är placerat på "släde" dras f ram för kontroll 
av batterikablar, kabelgenomförningar och eventuella 
huvudströmbrytare. Batteriets poler ska vara skyddade 
om det finns risk för att detaljer som placeras i 
batteriutrymmet kan orsaka kortslutning.  
 
13.1.6  Hydraulsystem (6.2.9)  
13.1.6.1  Hydraultank/behållare (6.2.9)  
13.1.6.2  Hydraulmotor (6.2.9)  
13.1.6.3  Hydraulrör (6.2.9)  
13.1.6.4  Hydraulslang (6.2.9)  
13.1.6.5  Hydraulpump (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, täthet, skador, skaderisk. Kontrollen gäller 
hydraulsystem för: drivning av fordonet, k ylfläkt, styr -
servo, lyftplattform m.m.  
 
Metod  Okulärkontroll  i motorrum och underifrån. Vid anmärk -
ning mot detaljer som inte finns som komponentdel görs 
anmärkningen på komponent 13.1.6  Hydraulsystem.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (13.1 Kraftkälla)  Bil Släp 
   
Motor:    
 - något oljeläckage/oljebemängd  2  
 - drivrem otillräckligt spänd eller påtagligt    
 sliten  2  
Motorrum:    
 - luftintag för ventilation påtagligt igensatt  2  
 - förvaring av brännbara ämnen  2x  
 - påtagligt oljebemängt (även iso lermaterial)  2  
 - risk för brand  3  
Avgassystem:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2  
 - påtagligt läckage  2  
 - risk att lossna  3  
Avgassystem, turbo:    
 - något oljeläckage  2  
 - påtagligt avgasläckage  2  
Komponenter i bränslesystem:    
 - något läckage  2  
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2  
 - rör/slang påtagligt skadad  2  
 - rör/slang risk för skada  2  
 - hög-/lågtrycksledning mellan pump och    
Bilaga 1  
 
 100 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (13.1 Kraftkälla)  Bil Släp 
  insprutare något bristfällig fastsättning  2 
 - tanklock saknas  2x  
Bränsletank:    
 - risk att lossna  3  
Bränslesystem:    
 - risk för brand  3  
Elsystem:    
 - skador/bristfällig fastsättning med risk för  
   kortslutning   
2  
 - risk för skada på ledning  2  
 - batteri något bristfälligt fastsatt  2x  
 - batteripoler saknar skydd, r isk för  
  kortslutning   
2  
 - batteri kan inte kontrolleras  2  
 - risk för brand  3  
Hydraulsystem:    
 - något läckage  2  
 - komponent/rör/slang, något bristfällig  
  fastsättning   
2  
 - rör/slang påtagligt skadad  2  
 - risk för brand  3  
 
13.2 PERS ON-, LAST - OCH MOTORUTRYMME  
 
13.2.1  Utrustning  
13.2.1.1  Brandsläckare (7.2)  
13.2.1.2  Brandvarnare (7.2)  
13.2.1.3  Sprinkler (7.2)  
13.2.1.4  Värmare (9.3)  
13.2.1.5  Luftkonditionering (9.3)  
13.2.1.6  Nödutgång (9.1.2)  
13.2.1.7  Nödöppningsreglage (9.1.2)  
13.2.1. 8 Utmärkning (9.1.2)  
 
Kontroll  Placering, klass, plombering  av brandsläckare (gäller 
även extra brandsläckare)  
- Minst en släckare per våningsplan ska vara åtkomlig i 
förar -/passagerarutrymmet.  
- Skylt om släckarens placering krävs om släckare inte är 
väl synl ig. 
- Minst klass 34A  183B enligt svensk standard  
SS-EN 3-1. 
- Klass ABE  II och ABC  II godtas om det framgår att 
släckaren har minst 5  kg släckmedel.  
 
Funktionsmöjlighet : avser sprinkler, brandsläckare, 
brandvarnare och nödutgång.  Brandvarnare: kontrolleras 
Bilaga 1  
 101 TSFS 2017:54  
genom att via nyckel, vred eller liknande kontrollera att 
signal kan avges. Observera dock att kontrollmöjlighet kan 
saknas.  
 
Nödutgång,  t.ex. fönster med härdat glas, får inte förses 
med metallnät eller dekaler/solfilm eller likvärdigt. Vidare 
gäller följa nde: 
- Buss, >  20 passagerare, tagen i bruk före den 1 mars 
2004 ska ha fönster av härdat glas som utgör nödutgång 
i bakrutan, eller en ruta på varje sida i bussens bakre 
del. 
- Buss tagen i bruk den 1 mars 2004 eller senare ska ha 
dörrar, fönster eller luckor  som utgör nödutgångar. 
Nödutgång ska finnas på varje våning. Nödutgångarna 
ska lätt kunna användas både från utsidan och insidan.  
- Kontroll av att nödöppningsreglage fungerar.  
- Kontroll av att nödutgångar på buss är utmärkta.  
 
Fastsättning, skador, täthet:  avser luftkonditionering och 
värmare.  
 
Metod  Okulärkontroll  i motorrum, utrymme för värmare och 
invändigt i bussen.  
Bedömning  
Grund för bedömning (13.2 Person -, last - och 
motorutrymme)  Bil Släp 
   
Brandsläckare:    
 - saknar möjlighet att fungera  2  
 - saknas  2  
 - inte lätt åtkomlig  2  
 - otillräcklig effektivitet  2  
 - plombering saknas  2  
 - skylt om placering saknas  2x  
Brandvarnare:    
 - saknar möjlighet att fungera  2  
Sprinkler:    
 - saknar möjlighet att fungera  2  
Luftkonditionering:    
 - kompressor, något bristfällig fastsättning  2  
Värmare:    
 - något bränsle -/avgasläckage  2  
 - avgasrör påtagligt skadat  2  
 - risk för brand  3  
Nödutgång:    
 - blockerad/saknar möjlighet att fungera  2  
 - nödöppningsreglage, saknar möjlighet att 
fungera (2005)  2  
Bilaga 1  
 
 102 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (13.2 Person -, last - och 
motorutrymme)  Bil Släp 
 - utmärkning saknas (2005)  2  
 
30 MILJÖKONTROLL  
 
30.1 AVGASRENING - UTRUSTNING, INJUSTERING 
OCH FUNKTION  
 
30.1.1  Vevhusventilation (8.2.1.1)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet, täthet på slutet system:  
Motorer med bensindrift – lätt bil fr.o. m. 1969.  
Motorer med dieseldrift - kravet gäller endast lätt bil 
fr.o.m. årsmodell 1989 med motor som avgas certifierats 
med vevhusventilation. Kontroll av vevhusventilation ska 
därför endast gälla bil som har sådan utrustning.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
30.1.2 Katalysator (8.2.1.1)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet  på katalysator.  
 
Metod  Okulärkontroll  på bil som enligt föreskrivna miljökrav 
ska ha katalysator.  
 
30.1.3  Syresensor (8.2.1.1)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet  på syresensor.  
 
Metod  Okulärkontroll  av syres ensor med ledningar och 
anslutningar.  
 
30.1.4  EGR -system (8.2.1.1)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet.  
 
Metod  Okulärkontroll. Översiktlig kontroll av EGR -ventil med 
ledningar och anslutningar.  
 
30.1.5  Luftpump (8.2.1.1)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet . 
 
Metod  Okulä rkontroll. Översiktlig kontroll av luftpump med 
ledningar och anslutningar.  
 
Bilaga 1  
 103 TSFS 2017:54  
30.1.6  Pulsair -system (8.2.1.1)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet . 
 
Metod  Okulärkontroll. Översiktlig kontroll av pulsair -system.  
 
30.1.7  Avdunstning (8.2.1.1)  
 
Kontroll  Funktionsmöjli ghet. 
 
Metod  Okulärkontroll. Översiktlig kontroll av komponenter med 
ledningar och anslutningar.  
 
30.1.9  Omborddiagnossystem (OBD) (8.2.1.1)  
 
30.1.9.1  Felindikator (8.2.1.1)  
 
Kontroll  Funktion  på felindikator/varningslampa för motor -
elektronik och omborddi agnossystem, gäller  
- bensindriven personbil och lastbil med totalvikt av 
högst 3  500 kg fr.o.m. 2002,  
- dieseldriven personbil med högst 4 passagerare och 
med en totalvikt av högst 2  500 kg fr.o.m. 2004,  
- dieseldriven personbil med 5 passagerare eller fler och  
med en totalvikt av högst 2  500 kg fr.o.m. 2006, och  
- dieseldriven personbil med en totalvikt över 2  500 kg 
samt lastbil och buss med en totalvikt av högst 3  500 kg 
fr.o.m. 2008.  
 
Metod  Funktionskontroll av att felindikatorn/varningslampan 
tänds före start  av motorn och att den släcks när motorn 
startat.  
 
Bedömning  Underkännande genom  avlästa emissionsrelaterade 
felkoder med OBD -utrustning, ska endast ske när 
felindikatorn/ varningslampan samtidigt indikerar för fel i 
systemet eller i samband med utsläppsvä rden som 
överstiger gränsvärden i 30.2.1, 30.2.2 och 30.3.1. 
Underkännande enligt ovan ska endast ske av koderna 
P0001 -P0499 samt P0650 enligt SS -ISO 15031 -6:2015.  
 
30.1.10  System som använder förbrukningsbart reagens 
(8.2.2.1)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet . 
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bilaga 1  
 
 104 TSFS 2017: 54 
Bedömning  Underkännande ska ske när reagensämne (t.ex. Urea) 
saknas, har frusit eller om systemet saknar möjlighet att 
fungera.  
 
30.1.11  Partikelfilter (8.2.2.1)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet  på partikelfilter.  
 
Metod  Okulärkontrol l på bil som enligt föreskrivna miljökrav 
ska ha partikelfilter.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (30.1 Avgasrening - utrustning, 
injustering och funktion)  Bil Släp 
Vevhusventilation (T  < 3 500 kg, bensindrift 1969, 
dieseldrift 1989):    
- inte slutet syste m 2  
- saknar möjlighet att fungera  2  
Påtaglig brist i motorns injustering:    
- tomgångsvarvtal  2  
- avregleringsvarvtal  2  
Grund för bedömning (30.1 Avgasrening - utrustning, 
injustering och funktion)  Bil Släp 
   
Avgasrening:    
 - bristfällig ell er saknar möjlighet att 
fungera  2  
 - bristfällig funktion hos en eller flera  
  komponenter/system   
2  
Omborddiagnossystem (EOBD):    
 - bekräftad felkod P0001 – P0499 samt 
P0650 och samtidigt som felindikatorn 
indikerar för fel i det avgasrenande   
2  
Felindikator:    
 - saknar möjlighet att fungera  2  
 - indikerar fel i det avgasrenande 
systemet  2  
System som använder förbrukningsbart reagens :    
 - reagens, ur funktion eller saknar 
möjlighet  
  att fungera   
2  
Partikelfilter:   
- uppenbart manipuler ad 
- saknar möjlighet att fungera (2011)   
2 
2  
 
30.2 AVGASER BENSINDRIVEN  
 
Bilaga 1  
 105 TSFS 2 017:54  
30.2.1  Tomgång (8.2.1.2)  
30.2.1.1  CO-halt (8.2.1.2)  
30.2.1.2  HC-halt (8.2.1.2)  
 
Kontroll  Halten koloxid vid tomgång. Halten kolväten vid 
tomgång  
 
Metod  Mätning  utförs på bil som kö rs på bensin, bensin/etanol -
blandning eller enbart etanol. Bil som drivs av bensin/gas 
ska provas på bensin. Bil med enbart gas som drivmedel 
ska inte mätas.  
 
Mätning utförs inte vid påtagligt avgasläckage och inte på 
2-taktsmotorer.  
 
Mätning ska ske utan inverkan av avgasutsuget. Vid 
mätningen ska sondslangen till mätare för avgaser vara 
instucken minst 30  cm i avgas röret. Bilens motor ska vara 
driftvarm och ha normalt tomgångsvarv. Mätaren ska 
avläsas när stabilt värde erhålls, dock senast efter 30  sek. 
 
Upptäcks ett påtagligt läckage efter mätning görs 
bedömning av CO - och HC i de fall mätningen visar för 
höga halter. Vid godkända värden (och läckande 
avgassystem) ska mätningen betraktas som ogiltig (Se 
bedömning 3.1.3; Avgassystem: - påtagligt läckage, avgas -
mätning inte utförd 2).  
 
Justering av CO -halt 
På en del äldre bilar kan justering av CO -halten utföras i 
samband med besiktningen. Justeringen kan utföras om 
följande förutsättningar är uppfyllda:  
- bilen är av 1975 års modell eller tidigare,  
- manuell v äxellåda och koppling,  
- enkelförgasare, och  
- vid normalt tomgångsvarvtal.  
Justering görs till omkring 4  %. Sänks CO -halten till ett för 
lågt värde kan allvarliga driftstörningar uppstå. För låg CO -
halt på äldre motorer kan även innebära att andra 
föroreninga r i avgaserna ökar.  
 
30.2.2  Förhöjd tomgång (8.2.1.2)  
30.2.2.1  CO-halt (8.2.1.2)  
30.2.2.2  Lambdavärde (8.2.1.2)  
 
Kontroll  Halten koloxid vid rpm >  2 000.  
Lambdavärde.  
 
Bilaga 1  
 
 106 TSFS 2017: 54 
Metod  Mätning  utförs på bil med drivmedel bensin, bensin/  
etanolblandning eller enbart etanol. Bil som drivs av 
bensin/gas ska provas på bensin. Bil med enbart gas som 
drivmedel ska inte mätas.  
 
Mätning utförs inte vid påtagligt avgasläckage och inte på 
2-taktsmotorer. Mätning utförs heller inte när det p.g.a. 
konstruktion finns risk för ska dor på motor/kraftöver föring.  
 
Kontrollera att avgassystem och eventuellt avgaskontroll -
system är komplett, i tillfredställande skick och att det inte 
finns några läckor. Konstateras påtagliga läckor som kan 
ge upphov till utspädning av avgaserna och leda  till fel -
aktigt mätresultat, ska mätning inte utföras.  
 
Mätning ska ske utan inverkan av avgasutsuget. Vid 
mätningen ska sondslangen till mätare för avgaser vara 
instucken minst 30  cm i avgas röret. Bilens motor ska vara 
driftvarm och ha normalt tomgångsv arv. Bilens motor ska 
vid mätning vid förhöjt motorvarvtal, arbeta med ett 
konstant varvtal inom intervallet 2  000 till 3  000 rpm eller 
enligt tillverkares anvisning. Vid mätning av manuellt 
växlade bilar ska växelspaken vid provet placeras i 
neutralläge o ch kopplingspedalen ska inte vara nedtryckt. 
Vid mätning av automatväxlade bilar ska växelväljaren 
ställas i neutral - eller parkeringsläge.  
 
Mätaren ska avläsas när stabilt värde erhålls, dock senast 
efter 30  sek. Har bilen flera avgasrör ska mätning utför as i 
de olika avgasrören var för sig eller förenas med en 
gemensam ledning med täta anslutningar i vilken mätning 
utförs. Mätresultatet utgörs av det sämsta värdet som 
erhållits i de olika avgasrören.  
 
Bedömning  Upptäcks ett påtagligt läckage efter mätning  görs 
bedömning av CO - och lambdavärde i de fall mätningen 
visar underkända värden. Vid godkända värden (och 
läckande avgassystem) ska mätningen betraktas som 
ogiltig (se bedömning 3.1.3  Avgassystem: - påtagligt 
läckage, avgasmätning inte utförd 2). Observ era att redan 
mycket små avgasläckage eller sprickor i avgassystem kan 
påverka lambdavärdet avsevärt uppåt.  
 
Fordonet med totalvikt upp till 3500 Kg ska underkännas 
om gränsvärdet i tabellen nedan överskrids.  
 
Bilaga 1  
 107 TSFS 2017:54  
I stället för kraven i tabellen nedan, får uts läppen i 
avgaserna vid tomgång inte överstiga 4,5  volymprocent 
kolmonoxid för  
- amatörbyggd bil (TSFS 2013:63, kap. 41),  
- tävlingsbil på väg, s.k. rallybil (TSFS 2013:63, kap.42), 
eller  
- bil som utgör flyttsak eller har förvärvats från utlandet  
- genom arv elle r testamente (TSFS 2010:106, kap. 2).  
 
Grund för bedömning (30.2 Avgaser bensindriven)  
 
Emissioner vid tomgång:  Kolmonoxid 
(volymprocent)  Kolväten  Bedömning  
Bilar  4,5  2 
Bilar 1993 -2001  0,5 200 2 
Bilar  0,3 200 2 
    
Emissioner vid för höjd 
tomgång:  Kolmonoxid 
(volymprocent)  Lambdavärde   
Bilar 1993 -2001  0,3 1,00 a) 2 
Bilar 2002  0,2 1,00 0,03a) 2 
a) Eller värde angivet av tillverkaren.  
 
30.3 AVGASER DIESELDRIVEN  
 
30.3.1  Mätning (8.2.2.2)  
30.3.1.1  K-värde (8.2.2.2)  
30.3.1.2  Svärt ning (8.2.2.2)  
 
Kontroll  Opacitetsmätning på avgaser.  
 
Opacitetsmätning ska inte utföras om  
- motorns mekaniska skick med hänsyn till motorljud, 
funktion hos varvtalregulatorn eller dylikt bedöms vara 
sådant att en mätning inte kan genomföras utan 
betydande risk för motorhaveri,  
- motorn inte har uppnått arbetstemperatur, efter rimlig 
uppvärmningstid, eller  
- fordon av årsmodell från och med det kalenderår som 
infaller 20 år efter fordonsåret enligt vägtrafikregistret, 
eller äldre.  
- Mätning ska i dessa fall ersätt as av okulärkontroll av de 
rökbegränsade anordningarna. Detta kan då inkludera 
en visuell bedömning av avgaserna. Fordonet ska 
underkännas om funktionen hos de rökbegränsande 
anordningarna bedöms vara bristfällig.  
Bilaga 1  
 
 108 TSFS 2017: 54 
 
Metod  Opacitetsmätning.  Kontrollera att a vgassystem och 
eventuellt avgaskontrollsystem är komplett, i till -
fredställande skick och att det inte finns några läckor. 
Konstateras påtagliga läckor som kan ge upphov till 
utspädning av avgaserna och leda till felaktigt mätresultat, 
ska mätning inte utf öras.  
  
Mätning får utföras på fordon utan konditionering, om 
motorn har uppnått arbetstemperatur och är i tillfreds -
ställande mekaniskt skick.  
 
Vid mätning ska provsonden föras in så långt i avgasröret att 
utspädning av avgasprovet med luft via avgasrörs mynningen 
inte uppstår. Lämpligt insticksdjup är minst 300  mm. Kan 
tillräckligt insticksdjup inte åstadkommas ska en 
förlängningsledning med tät anslutning till avgasröret 
anordnas.  
 
Har bilen flera avgasrör ska mätning utföras i de olika 
avgasrören var fö r sig eller förenas med en gemensam 
ledning med täta anslutningar i vilken mätning utförs. 
Mätresultatet utgörs av det sämsta värdet som erhållits i de 
olika avgasrören.  
 
Motorn ska gå på tomgång innan varje fri accelerations cykel 
(uppvarvning) påbörjas. För tunga dieseldrivna fordon 
innebär detta minst 10  sek efter det att gaspedalen släppts 
upp. 
 
Den första accelerationscykeln bör ske långsamt för att 
bedöma om avregleringen av motorvarvet sker korrekt. 
Gaspedalen släpps efter det att avregleringsvarvtal et 
uppnåtts.  
För att igångsätta varje fri accelerationscykel ska gaspedalen 
snabbt och i en rörelse tryckas till fullgasläge för att uppnå 
maximal insprutning från insprutnings pumpen.  
 
Under varje fri accelerationscykel och innan gaspedalen 
släpps upp ska  motorn komma uppnå  
- maximivarvtal,  
- det varvtal som anges av tillverkaren när det gäller 
automatväxlade bilar, eller  
- 2/3 av maximivarvtalet.  
 
Antalet accelerationscykler får begränsas till en, om uppmätt 
värde ligger mycket under angivet gränsvärde.  
 
Bilaga 1  
 109 TSFS 2017:54  
Antale t accelerationscykler får begränsas till två, om uppmätt 
värde ligger mycket över angivet gränsvärde. Är ett 
underkänt mätvärde påtagligt lägre än föregående mätvärde, 
ska tillfälle ges för urblåsning för att rensa avgassystemet 
före ett slutligt ställning stagande.  
  
Bedömning  Upptäcks ett påtagligt läckage ska mätningen inte utföras och 
bilen underkännas (se bedömning 3.1.3  Avgassystem:  
- påtagligt läckage, avgasmätning inte utförd 2).  
 
Avgasernas röktäthet avseende opacitet (ljusabsorptions -
koefficient) s ka vid mätning under fri acceleration inte 
överstiga det värde som anges i tabellen.  
 
Grund för bedömning (30.3 Avgaser dieseldriven)  Bil Släp  
   
Anordning för röktäthetsbegränsning:    
 
 
 
Opacitet överskrider 
gränsvärden enligt  
  nedan:   
Absorptionskoe fficien
t (m-1) 
  
 
 
-  
Sugmotor  2,5 2  
Turboladdade motorer  3,0 2  
2007  1,5 2  
Motorer som uppfyller euro 6 
och VI  
 
Svärtning:  0,7 2  
 Påtagligt hög röktäthet, okulär kontroll  2  
Mätning kan inte utföras p.g.a. fel på  
motorfunktion (fordon av årsmodell  till och med det 
kalender år som infaller 20 år efter fordonsåret enligt 
vägtrafikregistret)   
 
2  
 
30.4 (B) KÖLDMEDIE  
 
30.4.1  Kontrollrapport (6.2.9)  
För genomförande av kontroll enligt 30.4 gäller de förut -
sättningar som anges i förordningen (2016:1128)  om 
fluorerade växthusgaser.  
 
Kontroll  Befintlighet  
 
Metod  Okulärkontroll  
Kontrollrapport ska uppvisas om aggregatet innehåller 
> 5 ton koldioxidekvivalenter f -gas eller HCFC. Mängden 
Bilaga 1  
 
 110 TSFS 2017: 54 
köldmedier och typ av f -gas framgår av skylt på 
aggregatet. Kontrollrapp orten ska vara upprättad av 
certifierad personal och vara daterad under de senaste 
12 månaderna. För fordon med besiktningsintervall enligt 6 
kap. 6  § punkt 1  fordonsförordningen (2009:211) ska inte 
kontroll rapport  krävas vid den första  kontrollbesiktning en. 
 
Bedömning  För aggregat som enbart har koldioxid (beteckning CO 2) 
som köldmedie krävs ingen kontrollrapport. Dessa 
aggregat har enbart en stor tank för koldioxid och saknar 
både motor och kompressor.  
Grund för bedömning (30.4 Köldmedie)  Bil Släp  
   
Godtagbar kontrollrapport saknas  2 2 
 
30.5 (P) FJÄRRANALYS  
 
30.5.1  Avgaser bensindriven (8.2.1.2)  
30.5.2  Avgaser dieseldriven (8.2.2.2)  
 
Kontroll  Utsläppsvärde   
 
Metod  Mätning  av avgaser under färd, när fordonet passerar 
utrustning för fjärranalys av avg aser.  
 
Bedömning  (B) Uppfyller fordonet kraven enligt 30.2 eller 30.3 ska 
fordonet godkännas vid kontrollbesiktning.  
Grund för bedömning (30.5 Fjärranalys)  Bil   
   
Fjärranalysen påvisar en stor avvikelse från kraven  2  
(TSFS  2021: 37) 
 
Bilaga 2  
 111 TSFS 2017:54  
Bilaga 2. Kon trollprogram – motorcykel  
Motorcykel med billiknande konstruktioner bedöms i tillämpliga delar 
enligt kontrollprogrammet för bil.  
 
1 STOMME  
1.1 BÄRANDE KONSTRUKTION  
 
1.1.1  Ram (6.1.1)  
1.1.1.7  Bakvagnsram (5.1.1)  
1.1.1.8  Ramhuvud (6.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättn ing, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll . Finns skador som tyder på skevhet utförs 
spårkontroll. Spårning kontrolleras okulärt på några meters 
avstånd (se även 2.1.2  Fälg). Slutlig bedömning sker efter 
provkörning där skevhetens inverkan på körbarheten ska 
vara avgörande.  
 
Rostskadekontroll med kontrollverktyg utförs när rostan -
grepp konstateras.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (1.1 Bärande konstruktion)  2 hjul  > 3  
   
Påtagligt bristfällig fastsättning eller något lös  2 2 
Påtaglig försvagning genom deformatio n 2 2 
Skevhet som medför påtagligt försämrad körbarhet 
(spårar inte)   
2  
2 
Sprickor  2 2 
Mjukrost eller påtaglig rostskada  2 2 
Brott eller skador som medför risk för haveri  3 3 
 
1.2 INFÄSTNING  
 
1.2.1  Infästning, hjulsystem (6.1.1)  
1.2.1.1  Framvagn (6.1 .1) 
1.2.1.2  Bakvagn (6.1.1)  
1.2.1.3  Länkarm (6.1.1)  
1.2.1.4  Fjäderben (6.1.1, 5.3.1)  
1.2.1.5  Stötdämpare (5.3.2)  
1.2.1.6  Fjäder (5.3.1)  
1.2.1.9  Axel (6.1.1)  
 
1.2.2  Infästning, drivsystem (6.1.7, 6.1.8)  
1.2.2.1  Motor (6.1.8)  
1.2.2.2  Växellåda (6.1.7)  
Bilaga 2  
 
 112 TSFS 2017: 54 
1.2.2. 3 Bränsletank (6.1.3)  
 
1.2.3  Infästning, bromssystem  (1.1.21)  
1.2.3.1  Huvudcylinder  (1.1.16)  
 
1.2.5  Infästning, karosseri  (6.2.2)  
1.2.5.13  Sidvagn (6.2.1)  
 
Kontroll  Skador.  
 
Metod  Okulärkontroll av infästningar.  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utför s när rost -
angrepp konstateras.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (1.2 Infästning)  2 hjul  > 3  
   
Sprickor  2 2 
Skador i infästningsområde som innebär >  25 % 
försvagning   
2  
2 
Brott eller skador som medför risk för haveri  3 3 
 
2 HJULSYSTEM  
2.1 HJUL  
 
2.1.1  Däck  (5.2.3)  
 
Kontroll  Skador  i slitbana och sidor.  
 
Mönsterdjup  i huvudmönstret på hela slitbanan.  
 
Däcktyp, körbarhet.  
 
Metod  Okulärkontroll  om möjligt med hjulet upplyft. Däcktyp 
avser ett bildäck eller traktordäck med olämplig utform -
ning för en tvåhj ulig motorcykel. Däckets anliggningsyta 
mot vägbanan kontrolleras genom att motorcykeln lutas . 
 
Mätning av mönsterdjup görs vid tveksamhet om 
bedömning.  
 
Vid kombination av däck, t.ex. landsvägsdäck – terräng -
däck, kontrolleras körbarheten vid provkörning.  
 
2.1.2  Fälg (5.2.2)  
2.1.2.1  Hjulfrigång  (5.2.3)  
2.1.2.2  Ekrar (5.2.2)  
Bilaga 2  
 113 TSFS 2017:54  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, hjulfrigång, spårning.  
 
Metod  Okulärkontroll.  Ekrarnas fastsättning kontrolleras genom 
att känna på ekrarna. Spårning kontrolleras okulärt på 
några meter s avstånd.  
 
2.1.3  Hjullager (5.1.3)  
 
Kontroll  Missljud/skador, glapp.  
 
Metod  Ljudkontroll vid hjulspinning  till ca  60 km/h på samtliga 
hjul som inte är drivande (om lyftning kan ske på ett säkert 
sätt). Rotationsriktningen ska vara framåt för att inte 
riskera skador på broms och hastighetsmätardrivning. Vrid 
på styret för att belasta lagret med hjälp av gyro verkan.  
 
Ljudkontroll  vid provkörning på fordon där det är möjligt .  
 
Glappkontroll  med upplyft hjul genom att krafter ansätts 
växelvis på hjulet (om lyftning kan ske på ett säkert sätt).  
 
2.1.4  Hjulbalans (5.2.2)  
 
Kontroll  Obalans.  
 
Metod  Okulärkontroll vid hjulspinning till ca  60 km/h på 
samtliga hjul som inte är drivande (om lyftning kan ske på 
ett säkert sätt). Rotationsriktningen ska vara framåt fö r att 
inte riskera skador på broms och hastighetsmätardrivning.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (2.1 Hjul)  2 hjul  > 3  
   
Däck:    
 - mönsterdjup <  1,0 mm på ett däck  2x 2x 
 - mönsterdjup <  1,0 mm på två däck  2 2x 
 - mönsterdjup <  1,0 mm på tre däck   2 
 - brott på cordväven eller så slitet/skadat, att  
  cordväven blottas   
2  
2 
 - kombination som ger påtagligt försämrade  
  köregenskaper   
2  
2 
 - olämplig utformning  2  
Slitbana:    
 - påtaglig separation  2 2 
Fälg:    
 - påtagligt bristfällig fastsätt ning eller något    
Bilaga 2  
 
 114 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (2.1 Hjul)  2 hjul  > 3  
  lös 2 2 
 - påtagligt skadad eller skev  2 2 
Ekrar:    
 - påtagligt lösa eller flera saknas  2 2 
Påtaglig avvikelse i spårning mellan fram och bakhjul  2 2 
Hjul nöter mot andra detaljer  2 2 
Hjullager:    
 - påtagligt missljud  2 2 
 - påtagligt glapp  2 2 
Påtaglig obalans  2 2 
Brist som medför risk för haveri  3 3 
 
2.2 FJÄDERSYSTEM  
2.2.1  Fjädring (5.3.1)  
2.2.1.1  Fjäder (5.3.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, funktion, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll . Kontroll sker genom att gunga och 
belasta moto rcykeln.  
 
Funktionskontroll  vid provkörning.  
 
2.2.3  Stötdämpare (5.3.2)  
2.2.3.1  Stötdämparlänk (5.3.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, funktion, glapp, kärvning, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll   
 
Funktionskontroll  sker genom att gunga fram respektive 
bak. Stötdämpar e fram gungas med ansatt frambroms. 
Stötdämparfunktionen kontrolleras även vid provkörning. 
Observera att stötdämpare kan saknas på vissa fjäder -
system.  
 
Glappkontroll  på stötdämparlänk genom att lyfta under 
bakhjul med verktyg (om bakhjul kan lyftas på et t säkert 
sätt). Observera att vid lyft under bakhjulet i utfjädrat läge 
kan det på vissa fjädersystem finnas en rörelse som inte ska 
förväxlas med glapp.  
 
2.2.5  Framgaffel (5.3.3)  
2.2.5.1  Gaffelkrona (5.3.3)  
2.2.5.2  Gaffelled (5.3.3)  
2.2.5.3  Gaffelbenslagr ing (5.3.3)  
 
Bilaga 2  
 115 TSFS 2017:54  
Kontroll  Fastsättning, funktion, skador, glapp, skevhet.  
 
Metod  Okulärkontroll/glappkontroll.  
Fastsättning, glapp kontrolleras genom att  
- upplyft,  anbringa växelvisa krafter på gaffelns undre del 
i motorcykelns längdriktning,  
- upplyft, vrida på styret med motkraft ansatt på hjulet 
(lyftning ska ske på ett säkert sätt ), och  
- nedsänkt, ansätta frambroms och gunga framåt och 
bakåt med styret i rakt fram läge.  
 
Funktionskontroll  vid provkörning.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (2.2 Fjädersystem)  2 hju l > 3  
   
Fjäder:    
 - mycket utmattad  2 2 
 - skadad/ändrad så att funktionen påtagligt  
  försämrats   
2  
2 
 - ur funktion, mycket kärv  2 2 
Stötdämpare:    
 - påtagligt svag verkan  2 2 
 - påtagligt kärv/läckage  2 2 
 - fastsättning påtagligt glapp/lö s 2 2 
Stötdämparlänk:    
 - påtagligt glapp  2 2 
Framgaffel:    
 - påtagligt glapp  2 2 
 - påtagligt skadad/försvagad  2 2 
 - påtagligt skev  2 2 
 - påtagligt bristfällig funktion  2 2 
 - påtaglig kärvning eller stum i fjädring  2 2 
 
 - påtagligt försämra de köregenskaper (som är  
  att hänföra till framgaffelns konstruktion)   
2  
2 
 - påtagligt bristfällig fastsättning/låsning  2 2 
Brist som medför risk för separation/haveri  3 3 
 
2.3 AXEL/LÄNKAGE  
 
2.3.3  Länkarm (5.3.3)  
2.3.3.1  Länkarmslagring (5.3.3)  
 
Kont roll Fastsättning, skador, glapp.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bilaga 2  
 
 116 TSFS 2017: 54 
Glappkontroll  genom att växelvisa krafter ansätts på 
hjulet (så långt från lagringen som möjligt). Observera att 
vissa konstruktioner bör kontrolleras med hjulet upplyft 
(om lyftning kan ske på ett säkert sätt).  
 
2.3.4  Spindelled (5.3.4)  
2.3.4.1  Tätning (5.3.4)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Glappkontroll.  Axiellt glapp kontrolleras genom att med 
verktyg lyfta under hjulet (leden avlastad). Slitage 
kontrolle ras genom att bedöma kulans läge i kulhus.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (2.3 Axel/länkage)  2 hjul  > 3  
   
Länkarm:    
 - något bristfällig fastsättning/lös  2 2 
 - påtagligt skadad  2 2 
 - mjukrost eller rosthål  2 2 
Länkarmslagring:    
 - påtagligt g lapp 2 2 
Spindelled:    
 - påtagligt glapp eller mycket sliten  2 2 
 - något bristfällig fastsättning/lös eller  
  felmonterad   
2  
2 
Tätning på permanentsmord kulled:    
 - mycket skadad eller saknas  2 2 
Brist som medför risk för separation/haveri  3 3 
 
3 DRIVSYSTEM  
3.1 KRAFTKÄLLA  
 
3.1.1  Motor  (6.1.8, 8.4.1)  
3.1.1.1  Gasreglage (6.2.7)  
3.1.1.2  Motorfäste  (6.1.8)  
 
Kontroll  Fastsättning, täthet, funktion.  
 
Metod  Okulärkontroll  av motorfästen och förekomst av 
oljeläckage från motor.  
 
Funktionskontroll  av gasr eglage - först med motorn 
avstängd och därefter vid körning. Observera att automatisk  
Bilaga 2  
 117 TSFS 2017:54  
återgång av gasreglaget inte kan krävas. Konstruktion där 
gasreglaget manuellt måste regleras åt båda hållen är 
således tillåten.  
 
3.1.2  Bränslesystem  (6.1.3)  
3.1.2.1  Bränsletank  (6.1.3)  
3.1.2.3  Bränslerör (6.1.3)  
3.1.2.4  Bränsleslang  (6.1.3)  
3.1.2.5  Bränslepump  (6.1.3)  
3.1.2.6  Bränslefilter  (6.1.3)  
3.1.2.7  Tanklock  (6.1.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  av tank, ledningar och komponenter i 
bränslesy stemet.  
 
3.1.3  Avgassystem  (6.1.2)  
3.1.3.1  Grenrör  (6.1.2)  
3.1.3.2  Avgasrör  (6.1.2)  
3.1.3.3  Ljuddämpare  (8.1.1)  
3.1.3.4  Ljudnivå  (8.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, ljudnivå.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Ljudkontroll  vid provkörning. När avgasljudet uppfattas 
som p åtagligt högre än vad som är normalt, ska mätning 
ske av verkliga ljudnivåer. Om motorcykeln är EU 
helfordonstypgodkänd eller provad och godkänd avseende 
ljudenivåer mot kraven i direktiv 92/61/EEG, direktiv 
97/24/EG, direktiv 2002/24/EG, förordning (EU) n r 
168/2013 eller förordning (EU) nr 134/ 2014 och har 
referensvärden framtagna för stationär ljudmätning vid ett 
angivet varvtal, och att värdena (ljudnivå och varvtal) 
redovisats på särskild tillverkarskylt eller framgår i fält 
"Ljudnivå stilla" i registe ruppgiften ska uppmätt värde 
jämföras med dessa uppgifter. Motorcykeln får inte ha 
ljudnivåer som är mer än 5 dB(A) högre än dessa värden 
för att den ska anses vara godkänd.  
 
Om motorcykeln är äldre och inte har referensvärden för 
ljudnivå fastställda enli gt EU -rättsakt ska mätning genom -
föras vid ett varvtal som utgår ifrån motorcykelns 
slaglängd enligt kraven för stationär mätning (Bilaga 5). 
Motorcykeln får då inte ha ljudnivåer som är högre än 103 
dB(A) för att den ska anses vara godkänd.  
Bilaga 2  
 
 118 TSFS 2017: 54 
På motorcyklar , där relevanta uppgifter saknas eller där 
varvtal inte kan kontrolleras får subjektiv bedömning ske 
genom avlyssning. Underkännande sker först när det är helt 
uppenbart att ljudnivån är "mycket högre än vad som 
accepteras vid stationär mätning" t.ex. att fordonet saknar 
konventionell ljuddämpare, är försedd med raka rör eller s.k. 
megafon.  
 
Mätning  ska utföras i form av förenklad ljudnivåkontroll på 
lämplig mätplats enligt kraven för stationär mätning  
(Bilaga  5). Om gränsvärdet klart överskrids innan 
mätvarvtalet uppnåtts ska mätningen avbrytas och 
motorcykeln underkännas. Mikrofon ska placeras  
- på samma höjd som avgasrörets mynning, dock lägst  
0,2 meter över marken,  
- så avståndet mellan mikrofon och mynning är 0,5  meter, 
och 
- utifrån avgasernas huvudriktning ska vinkeln 45°  ± 10° 
bildas ut från motorcykelns sida.  
 
3.1.4  Elsystem (4.11)  
3.1.4.1  Batteri (4.13)  
3.1.4.2  Batterilåda (4.13)  
3.1.4.3  Elledning (4.11)  
3.1.4.4  Relä (4.11)  
3.1.4.5  Generator (4.11)  
3.1.4.6  Startmotor (4.11)  
3.1.4.7  Tändlås (7.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, funktion.  
 
Metod  Okulärkontroll  av ledningar och komponenter i 
elsystemet med avseende på fastsättning och skador som  
kan medföra risk för kortslutning. Kontroll även under lätt 
uppfällbar sadel/dyna.  
 
Funktionskontroll  av tändlås  om sådant finns monterat . 
 
Bedömning  
Grund för bedömning (3.1 Kraftkälla)  2 hjul  > 3  
   
Motor:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - påtagligt oljeläckage (olja droppar)  2x 2x 
Gasreglage:    
 - osäker funktion  2 2 
 - risk för allvarlig funktionsstörning  3 3 
Bränsletank/ledning:    
Bilaga 2  
 119 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (3.1 Kraftkälla)  2 hjul  > 3  
 - något läckage  2 2 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
 - tanklock saknas  2x 2x 
Bränsl etank:    
 - risk att lossna  3 3 
Bränslesystem:    
 - risk för brand  3 3 
Avgassystem:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning/upphängning  2x 2x 
 - risk att lossna  3 3 
Ljudnivå:    
 - överskrider gränsvärde  2 2 
 - mycket högre än vad som accepteras vi d 
  stationär mätning   
2  
2 
Provisorisk lösning på ljuddämpning som uppenbart 
inte är lämpad för normal körning   
2  
2 
Elsystem:    
 - skador/bristfällig fastsättning med risk för  
  kortslutning   
2  
2 
 - osäkerhet i funktioner som påverkar  
  trafiksäkerh eten  
2  
2 
 - batteri påtagligt bristfälligt fastsatt  2x 2x 
 - risk för brand  3 3 
 
3.2 DRIVNING  
 
3.2.1  Växlingssystem (6.1.7)  
3.2.1.1  Frikoppling  (6.1.7)  
3.2.1.2  Växellåda  (6.1.7)  
3.2.1.3  Startspärr  (7.3)  
 
Kontroll  Funktion, skador, täthet.  
 
Metod  Okulä rkontroll  av skador och förekomst av oljeläckage 
från växellåda.  
 
Funktionskontroll  vid provkörning. På automatväxlad 
motorcykel görs startförsök  vid drivläge och eventuellt 
backläge.  
 
3.2.2  Kraftöverföring (6.1.7)  
3.2.2.1  Kardanaxel  (6.1.7)  
3.2.2.2  Kardan axelknut  (6.1.7)  
3.2.2.4  Drivaxel  (6.1.7)  
3.2.2.5  Drivaxelknut  (6.1.7)  
3.2.2.6  Slutväxel  (6.1.7)  
3.2.2.7  Kedja  (6.1.7)  
Bilaga 2  
 
 120 TSFS 2017: 54 
3.2.2.8  Kedjedrev  (6.1.7)  
3.2.2.9  Kedjeskydd (6.2.9)  
3.2.2.10  Kedjelås  (6.1.7)  
3.2.2.11  Ryckutjämnare  (6.1.7)  
3.2.2.12  Drivrem  (6.1.7)  
3.2.2.13  Remskiva  (6.1.7)  
3.2.2.14  Remskydd (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, funktion, skador, glapp/slitage, kedje -
/remspänning, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
- Kedja och drev kontrolleras lämpligen genom att 
bakifrån lätta kedjan från drevet. Även drevets/  
remskivans fastsättning kontrolleras.  
- Kedjespänning/remspänning kontrolleras med 
motorcykeln när den är belastad.  
- Glapp kontrolleras genom att motorcykeln gungas 
framåt/  
bakåt med låg växel ilagd.  
- Förekomst av oljeläckage.  
- Fastsättning av kedjeskydd. Avsakn ad av kedjeskydd 
bedöms enbart i de fall förare/passagerare kan skadas 
vid ofrivillig  beröring.  
Funktionskontroll vid provkörning.  
Bedömning  
 
Grund för bedömning (3.2 Drivning)  2 hjul  > 3  
   
Växellåda:    
 - påtagligt oljeläckage (olja droppar)  2x 2x 
Automatväxlad motorcykel:    
 - kan startas i växelläge   2 
Växlingssystem:    
 - funktionsbrist som påtagligt försvårar  
  körning   
2  
2 
 - skador som medför risk för funktionsbortfall  2 2 
Kedja, kedjelås, kedjedrev:    
 - påtagligt slitage (>  3/4 av kugg en är synlig då  
  kedjan lyfts)   
2  
2 
 - felaktig kedjespänning eller ligger snett på  
  drev  
2x  
2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning/låsning  2 2 
 - påtagligt skadat  2 2 
Ryckutjämnare:    
 - mycket slitage  2 2 
Drivrem, remskiva:    
 - mycket slit age/skadad  2 2 
Bilaga 2  
 121 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (3.2 Drivning)  2 hjul  > 3  
 - felaktig remspänning eller slirar  2x 2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning/låsning  2 2 
Kedjeskydd, remskydd:    
 - påtagligt bristfälligt  2x 2x 
 - påtagligt löst eller saknas  2x 2x 
Glappa, lösa, eller skadade detaljer i kraftöverf öringen 
som:    
 - påtagligt försvårar körning  2 2 
 - ger risk för funktionsbortfall  2 2 
Slutväxel:    
 - påtagligt oljeläckage (olja droppar)  2x 2x 
 
4 BROMSSYSTEM  
4.1 FÄRDBROMS - PRESTANDA  
 
4.1.1  Retardation (1.2.2)  
 
Kontroll  Retardationsförmåga.  
 
Meto d Bromskontroll genom retardationsprov ska utföras . 
Prov kan genomföras om det finns en betong - eller 
asfalterad bromssträcka på ca  20 meter tillgänglig, som är 
plan, jämn och fri från sand eller annat löst material.  
Retardationsmätare  
Montera och nollstä ll retardationsmätaren i fordonet. Välj 
en ingångshastighet till bromssträckan på 30  – 50 km/h. 
Bromsa så hårt det går utan att hjulen blockerar och avläs 
retardationen.  
Bromssträcka  
Fastställ fordonet hastighet, 30  – 50 km/h, och ansätt 
bromsen så hårt de t går utan att hjulen blockerar. Mät 
effektiv bromssträcka. Ingångshastighet/retardationskrav 
> uppmätt bromssträcka.  
 
Funktionskontroll vid provkörning. Vid låg hastighet 
kontrolleras funktionen på fram - och bakbroms var för sig.  
 
Bedömning  
  
Grund för be dömning (4.1 Färdbroms – prestanda)  2 hjul  > 3  
   
(B) Motorcykel (L3e) (2004):    
 - retardation < 5,0 m/s2 2  
(B) Motorcykel (L4e) (2004):    
 - retardation < 4,6 m/s2 2  
(B) Motorcykel (L5e, L7e) (2004):    
 - retardation < 4,4 m/s2  2 
Bilaga 2  
 
 122 TSFS 2017: 54 
(B) Moped (L 1e-B) (2005):    
 - retardation < 4,2 m/s2 2  
(B) Moped (L2e, L6e) (2005):    
 - retardation < 4,0 m/s2  2 
(B) Motorcykel, (L3e) (1974):    
 - bakbroms < 2,5 m/s2 2  
(B) Motorcykel, (L4e) (2004):  
       -bakbroms < 2,5 m/ s2 
(B) Moped (L1e -B) (2005):   
2  
 - bakbroms < 2,5 m/s2 2  
Motorcykel (1974 tom 2003):    
 - retardation < 4,5  m/s2 2 2 
Motorcykel (fom1974):    
 - retardation < 3,5  m/s2 3 3 
Moped (1974 tom 2004):    
 - retardation < 4,5  m/s2 2 2 
Moped (fom 1974):    
 - retardation < 3,5  m/s2 3 3 
Motorcykel (före 1974):    
 - retardation < 3,5  m/s2 2 2 
 - retardation < 2,5  m/s2 3 3 
Moped (före 1974):    
 - retardation < 3,5  m/s2 2 2 
 - retardation < 2,5  m/s2 3 3 
Fram - eller bakbroms oavsett årsmodell:    
 - mycket svag bromsverkan  2 2 
 
4.2 FÄRDBROMS - FUNKTION  
 
4.2.1  Bromskraftfördelning (1.2.1)  
 
Kontroll  Funktion med avseende på bromskraftfördelning mellan  
hjulen på samma axel och mellan axlarna kontrolleras på tre - 
och fyrhjuliga motorcyklar. Kontroll av broms kraftfördel-
ning mellan axlar na utförs även på tvåhjuliga motorcyklar 
utrustade med hydraulsystem som verkar på både fram - och 
bakhjul . 
 
Metod  Funktionskontroll  vid provkörning från lägst 30  km/h.  
 
4.2.2  Systemfunktion (1.2.1)  
 
Kontroll  Funktion  med avseende på följsamhet.  
 
Täthet  med avseende på inre läckage (sjunkande reglage/ 
pedal).  
 
Bilaga 2  
 123 TSFS 2017:54  
Metod  Täthetskontroll  på hydrauliskt system innefattar kontroll 
vid både lågt och högt tryck. Vid täthetskontroll och 
speciellt vid lågtryckskontrollen, ska tendenser till 
sjunkande pedal/reglage nog a observeras.  
 
Lågtryckskontroll sker genom en lätt ansättning av 
bromsen under 10  – 15 sek. 
 
Högtryckskontroll ska ske genom ansättning av bromsen 
med en manöverkraft på pedalen/reglaget som motsvarar 
en fullbromsning under 5  – 10 sek. 
 
Täthetskontroll sk a följas av okulärkontroll för att avslöja 
eventuella läckage.  
 
4.2.3  Rörelsereserv (1.1.2)  
4.2.3.1  Pedalvägsreserv (1.1.2)  
4.2.3.2  Spakvägsreserv (1.1.2)  
 
Kontroll  Funktion med avseende  på bromsreglagets rörelsereserv 
och fritt utrymme för mekaniska delar . 
 
Metod  Okulärkontroll . 
 
Funktionskontroll  vid körning.  
 
4.2.4  Hjulbroms (1.1.14)  
4.2.4.1  Bromstrumma (1.1.14)  
4.2.4.2  Bromsskiva (1.1.14)  
4.2.4.3  Bromsbelägg (1.1.13)  
4.2.4.4  Hjulcylinder (1.1.16)  
4.2.4.5  Bromsok (1.1.21)  
4.2.4.6  Bromssköld (1.1.21)  
 
Kontroll Fastsättning, skador, slitage  på bromstrumma, bromsskiva, 
bromsbelägg, bromsok. På bromssköld kontrolleras enbart 
skador  som påverkar fastsättning av bromskomponenter. 
Observera att det finns hjulbroms med "flytande 
fastsättning" av bromsskivan vilke t på vissa konstruktioner 
innebär en relativt stor rörelse på skivan både i sidled och 
framåt/bakåt.  
 
Funktion,  täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  med upplyft hjul (om lyftning kan ske på ett 
säkert sätt).  
 
Täthetskontroll  genom okulärkontroll efter tryckprov.  
Bilaga 2  
 
 124 TSFS 2017: 54 
 
Funktionskontroll  vid provkörning för kontroll och 
bedömning av följsamhet, pulserande bromsverkan och 
anliggning.  
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.2 Färdbroms – funktion)  2 hjul  > 3  
   
Påtaglig sneddragning vid bromsning på väg   2 
Mycket stor sneddr agning vid bromsning på väg   3 
Påtagligt felaktig bromskraftfördelning fram -
/bakaxeln   
2  
2 
Reglage/pedal sjunker  2 2 
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
Rörelsereserv på pedal/reglage/transmission:    
 - < 1/4 av hela slaget  2 2 
 - går i bott en utan att bromsverkan erhålls  3 3 
Bromsfunktion:    
 - påtagligt pulserande bromsverkan  2 2 
 - hugger vid ansättning  2 2 
 - påtagligt anliggande broms  2 2 
Bromskomponent:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning/montering  2 2 
 - påtagligt skadad ell er sliten  2 2 
Bromsbelägg:    
 - påtagligt oljebemängda/skadade/helt utslitna  2 2 
 - kvarvarande friktionsmaterial <  1 mm 2x 2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning/låsning  2x 2x 
 - rörelsen begränsas av kontrollanordning eller  
  motsvarande   
2x  
2x 
Hydrauliskt system:    
 - något läckage  2 2 
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
 
4.3 FÄRDBROMS - MANÖVRERING  
 
4.3.1  Reglage (1.1.1)  
4.3.1.1  Bromspedal (1.1.1)  
4.3.1.2  Pedalställ (1.1.1)  
4.3.1.4  Handreglage (1.1.5)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning , kärvning. Med reglage avses pedal 
och handreglage för färdbroms . 
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Funktionskontroll  vid provkörning.  
 
Bilaga 2  
 125 TSFS 2017:54  
4.3.2  Huvudcylinder (1.1.10)  
4.3.2.2  Bromsvätskebehållare (1.1.10, 1.8)  
4.3.2.3  Tryckstång (1.1.10)  
 
Kontroll  Fastsättning, täthe t, skador, kärvning, vätskenivå , 
bromsvätska . 
 
Metod  Okulärkontroll  av lätt åtkomlig huvudcylinder med led -
ningar och bromsvätskebehållare. Kontrollera förore ning 
eller missfärgning av bromsvätska där detta är möjligt utan 
demontering.  
 
Funktionskontroll  vid provkörning.  
 
Täthetskontroll  på hydrauliskt system innefattar kontroll 
vid både lågt och högt tryck. Vid täthets kontroll och 
speciellt vid lågtryckskontrollen, ska tendenser till sjunk -
ande pedal/reglage noga observeras.  
 
Lågtryckskontroll sker genom  en lätt ansättning av 
bromsen under 10 –15 sek. 
 
Högtryckskontroll  ska ske genom ansättning av bromsen 
med en manöverkraft på pedalen/reglaget som motsvarar 
en fullbromsning under 5 –10 sek. 
 
Täthetskontroll ska följas av okulärkontroll för att avslöja 
even tuella läckage.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.3 Färdbroms – manövrering)  2 hjul  > 3  
   
Reglage:    
 - påtaglig kärvning/osäker funktion  2 2 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - svårmanövrerat  2 2 
Huvudcylinder (sjunkande pedal/reglage, s e 4.2.2 
systemfunktion):    
 - synligt läckage  2 2 
 - något kärv (kärvar i återgången)  2 2 
 - påtagligt skadad/något bristfällig fastsättning  2 2 
Bromsvätskebehållare:    
 - nästan tom  2x 2x 
Bromsvätskebehållare/ledning:    
 - något läckage  2 2 
 -brom svätska påtagligt förorenad  2 2 
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
Bilaga 2  
 
 126 TSFS 2017: 54 
 
4.4 FÄRDBROMS - TRANSMISSION  
 
4.4.1  Bromsledning (1.1.11, 1.1.12)  
4.4.1.1  Bromsrör (1.1.11)  
4.4.1.2  Bromsslang (1.1.12)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, skaderisk, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll.  Kontroll av frigång vid fulla styrutslag 
och vid fjädringsrörelser.  
 
Täthetskontroll  genom okulärkontroll efter tryckprov.  
 
4.4.2  Länksystem (1.1.15)  
4.4.2.1  Stag (1.1.15)  
4.4.2.2  Vajer (1.1.15)  
 
Kontroll  Skador, kärvning, glapp, slitage, låsning.  
 
Metod  Okulärkontroll  av stag, vajer, leder, hävarmar m.m. i 
färdbromssystem. Krafter framåt och bakåt påförs via 
styret med respektive broms ansatt. Kompletterande 
kontroll vid körning.  
 
4.4.3  Bromshävarm (1.1.15)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
4.4.5  Bromsventil (1.1.7)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  av ventiler i hydrauliskt system (efter 
tryckprov) . 
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.4 Färdbroms – transmission)  2 hjul  > 3  
   
Bromsledning :   
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - påtaglig skada eller risk för skada  2 2 
Hydrauliskt system:    
 - något läckage  2 2 
Länksystem:    
Bilaga 2  
 127 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (4.4 Färdbroms – transmission)  2 hjul  > 3  
 - påtagligt skadade slitna eller felmonterade  
  delar   
2  
2 
 - påtaglig kärvning (ingen återgång)  2 2 
 - låsning osäker/saknas  2 2 
Bromshävarm:    
 - påtaglig kärvning (ingen återgång)  2 2 
 - påtagligt skadad/sliten  2 2 
 - något bristfällig fastsättning/lös  2 2 
Bromsventil:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - påtagligt skadad eller något  läckage  2 2 
Brist som medför risk för bromsbortfall/ofrivillig 
hjullåsning   
3  
3 
 
4.5 FÄRDBROMS - REGLERING  
 
4.5.2  ABS -system (1.6)  
4.5.2.1  ABS -indikering (1.6, 1.7)  
4.5.2.2  Reglerventil för ABS (1.6)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet  på varningsanordning oc h komponenter 
för ABS. Med ”ABS” avses samtliga elektroniska anti lås-
system (t.ex. CBS).  
Fastsättning, skador, täthet  på komponenter för ABS.  
 
Metod  Okulärkontroll . Kontrollera att lampan för ABS tänds när 
startström slås på och att den inte lyser under k örning. 
Kontroll av lätt kontrollerbara komponenter i ABS -system.  
 
ABS -system får vara ur funktion/demonterat på  
- Motorcyklar som från fabrik är utrustade med särskilt 
reglage för i - och urkoppling av ABS -systemet, och 
- Motorcyklar med system som inte är urk opplingsbart 
om fordonet genomgår registreringsbesiktning och till -
verkare/generalagent intygar att bromskraven uppfylls 
även utan ABS . 
 
Täthetskontroll genom okulärkontroll efter tryckprov.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.5 Färdbroms – reglering)  2 hju l > 3  
   
ABS:    
 - saknar möjlighet att fungera  2 2 
 - ledning/komponent, påtagligt skadad/något  
   läckage   
2  
2 
Bilaga 2  
 
 128 TSFS 2017: 54 
 - indikering, ur funktion/varnar för fel i  
  systemet   
2  
2 
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
 
4.7 PARKERINGSBROMS  
 
4.7.1  Bromsfunktion (1. 1.15) 
4.7.1.1  Bromsverkan ( 1.4.1, 1.4.2)  
 
Kontroll  Funktion  med avseende på parkeringsbromsens totala 
bromskraft och  anliggning.  
 
Metod  Funktionskontroll.  Kontrollen gäller tre - och fyrhjulig 
motorcyklar. Motorcyklar med sidvagn behöver in te ha 
parkeringsbroms men ska bedömas enligt nedan om brister 
upptäcks (frivillig utrustning). Bromskraften uppskattas 
med hänsyn till erforderlig manöverkraft. Beroende på 
konstruktion sker kontrollen stillastående eller vid låg 
hastighet. Observera att v issa konstruktioner inte kan 
ansättas vid körning. Anliggning kontrolleras som 
avslutande moment.  
 
4.7.2  Transmission (1.1.6)  
4.7.2.1  Reglage (1.1.6)  
4.7.2.3  Spärrmekanism (1.1.6)  
4.7.2.4  Stag (1.1.6)  
4.7.2.5  Vajer (1.1.6)  
  
Kontroll  Funktion, fastsättning , skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll . 
 
Funktionskontroll på reglage samt spärrmekanism . 
 
4.7.3  Hjulbroms (1.1.13, 1.1.14)  
4.7.3.1  Bromstrumma (1.1.14)  
4.7.3.2  Bromsskiva (1.1.14)  
4.7.3.3  Bromsbelägg (1.1.13)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod Okulärkontroll.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.7 Parkeringsbroms)  2 hjul  > 3  
   
Påtagligt svag bromsverkan   2 
Bilaga 2  
 129 TSFS 2017:54  
Påtaglig kärvning/anliggning   2 
Spärrmekanism:    
 - funktion osäker eller ur funktion   2 
Mekaniska delar:    
 - påtagligt skadade/s litna eller felmonterade   2 
 - påtaglig kärvning (ingen återgång)   2 
 - mycket bristfällig fastsättning   2 
 - låsning osäker/saknas   2 
 
5 STYRSYSTEM  
5.1 STYRMEKANISM  
 
5.1.2  Styre (2.2.1)  
5.1.2.1  Styrlager (2.1.1)  
5.1.2.2  Styrdämpare (2.1.1)  
5.1.2.3  Styrstopp (2.1.4)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp, kärvning, körbarhet.   
I körbarhet ingår också styrets utrymme för manövrering.  
 
Metod  Okulärkontroll . Styrets fastsättning kontrolleras genom 
att ansätta frambromsen och vrida på styret samt genom att 
gunga framåt - bakåt. Även handtagens fastsättning 
kontrolleras. Kompletterande kontroll vid provkörning. 
(Justerbar styrdämpare inte ansatt.)  
Skador och kärvning i styrlager kontrolleras genom att 
vrida styret mellan fulla styrutslag i belastat och obelast at 
läge samt kontroll vid körning. I det fall en kärvning kan 
antas vara orsakad av skador i ratt -/styrlås (stöldskydd) ska 
övervägas om skadan kan innebära risk för funktions -
bortfall i styrsystemet.  
 
Styrutslag och styrdämpare kontrolleras genom att styr et 
vrids mellan fulla styrutslag (Då motorcykeln är 
stillastående).  
 
Glappkontroll  genom att  
- upplyft  - anbringa växelvisa krafter på gaffelns undre 
del i motorcykelns längdriktning (om lyftning kan ske 
på ett säkert sätt), och  
- nedsänkt  - ansätta frambrom s och gunga framåt och 
bakåt med styret i rakt fram läge.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (5.1 Styrmekanism)  2 hjul  > 3  
   
Styre:    
Bilaga 2  
 
 130 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (5.1 Styrmekanism)  2 hjul  > 3  
 - något bristfällig fastsättning  2 2 
 - ändrat/skadat så att körbarheten påtagligt  
  försämrats   
2  
2 
 - mycket bris tfällig fastsättning/löst  3 3 
 - utformning olämplig eller manöverutrymme  
  otillräckligt   
2  
2 
 - påtagligt skadat eller försvagat genom  
  ingrepp/reparation   
2  
2 
Handtag:    
 - fastsättning påtagligt bristfällig  2 2 
Styrlager:    
 - påtagligt glapp  2 2 
 - påtaglig kärvning/lagerskada  2 2 
Styrdämpare:    
 - något bristfällig fastsättning  2 2 
Styrning:    
 - kärvning/skada som medför risk för allvarlig  
  funktionsstörning   
2  
2 
Brist som medför risk för funktionsbortfall  3 3 
 
6 KAROSSERI  
6.1 KAROS SENS UTSIDA  
 
6.1.4  Stänkskydd  (6.2.10)  
6.1.4.1  Stänkskärm  (6.2.10)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
6.1.5  Ruta  
6.1.5.1  Vindruta  (3.2)  
6.1.5.2  Sidoruta  (3.2)  
 
Kontroll  Skador, genomsikt.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
6.1.6  Parkeringsstöd  (6.2.9) 
6.1.6.1  Centralstöd (6.2.9)  
6.1.6.2  Sidostöd (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, låsning  på centralstöd och sidostöd.  
 
Metod  Okulärkontroll  av stöd med avseende på risken för att 
stödet faller ner under körning.  
 
Bilaga 2  
 131 TSFS 2017:54  
Bedömning  
 
Grund för bedömning (6.1 Karos sens utsida)  2 hjul  > 3  
   
Stänkskärm:    
 - fastsättning påtagligt bristfällig  2x 2x 
 - skadad (risk för personskada)  2 2 
Ruta:    
 - repor/skador som påtagligt försämrar sikten  2x 2x 
Central -/sidostöd:    
 - risk för att stödet faller ner under kör ning 2  
Risk att delar lossnar  3 3 
 
6.2 PERSONUTRYMME  
 
6.2.2  Förar -/passagerarplats (6.2.9)  
6.2.2.2  Förarsäte (6.2.5)  
6.2.2.3  Passagerarsäte (6.2.6)  
6.2.2.4  Fotstöd (6.2.9)  
6.2.2.5  Sittdyna (6.2.5)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, körställning.  
  Placerin g, skador, halkrisk  på fotstöd.  
 
Metod  Okulärkontroll  samt kontroll vid provkörning.  
 
6.2.3  Utrustning (6.2.9)  
6.2.3.1  Mobiltelefon (6.2.9)  
6.2.3.2  Fäste, mobiltelefon (6.2.9)  
6.2.3.4  Kommunikationsradio (6.2.9)  
6.2.3.5  Radioutrustning (6.2.9)  
6.2.3.7  Högt alare (6.2.9)  
6.2.3.10  Kåpa (6.2.9)  
6.2.3.11  Vindskydd (6.2.9)  
 
Kontroll  Skaderisk avser risk för personskada på förare/passagerare 
genom ändrad eller monterad utrustning. I de fall ett 
vindskydd har funktionen som ruta ska även brister enligt 
6.1.5 ”Ruta”  bedömas.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (6.2 Personutrymme)  2 hjul  > 3  
   
Förarsäte/passagerarsäte:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
Bilaga 2  
 
 132 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (6.2 Personutrymme)  2 hjul  > 3  
 - körställning påtagligt olämplig  2 2 
Fotstöd på förarplats:    
 - påtagligt lös t 2x 2x 
 - saknas  2 2 
 - uppenbart felplacerat  2x 2x 
 - påtaglig halkrisk  2x 2x 
Utrustning:    
 - så utformad eller placerad att påtagligt ökad  
  risk för personskada föreligger   
2  
2 
 - fastsättning mycket bristfällig  2 2 
 
7 KOMMUNIKATION  
7.1 SIKTH JÄLPMEDEL  
 
7.1.1  Rengörare (3.4)  
7.1.1.1  Vindrutetorkare (3.4)  
7.1.1.2  Torkarblad (3.4)  
7.1.1.3  Vindrutespolare (3.5)  
7.1.1.4  Reglage (3.4, 3.5)  
 
Kontroll  Funktion, skador  som påverkar rengöringseffekten. Kon -
trollen gäller motorcyklar med vindruta (monter ad på mo -
torcykel med karosseri).  
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll  genom att ren görings -
effekt svephastighet och spolning observeras. Kontrollen 
sker med våt ruta. Vid tveksamhet om bedömning av 
svephastighet kontrolleras tiden för 5  dubbel slag. (Max 
12 sek vid laddningsvarv.)  
 
7.1.2  Backspegel (3.3)  
7.1.2.1  Backspegel utvändig (3.3)  
7.1.2.2  Backspegel invändig (3.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador.  Krav gäller tre - och fyrhjuliga mo tor-
cyklar med förarhytt eller slutet karosseri och mo torcykla r 
utan karosseri fr.o.m. den 1 januari 2004 .  
 
Metod  Okulärkontroll. Fastsättning kontrolleras genom att känna 
på spegeln eller genom kontroll vid körning.  
 
7.1.3  Huvudstrålkastare för hel - och halvljus (4.1.1)  
7.1.3.1  Halvljus (4.1.1, 4.1.2, 4.1.3, 4.1.4,  4.1.5, 4.1.6)  
7.1.3.2  Helljus (4.1.1)  
7.1.3.3  Reflektor (4.1.1)  
7.1.3.4  Glas (4.1.1)  
7.1.3.5  Kontrollampa helljus (4.9.1, 4.9.2)  
Bilaga 2  
 133 TSFS 2017:54  
7.1.3.6  Omkopplare (4.1.3)  
7.1.3.7  Reglage (4.1.3)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, färg, inställning, antal.  
 
Metod  Okulärkontroll  av strålkastarens glas och reflektor. 
Fastsättning kontrolleras genom att känna på strål kastaren. 
Observera att skador på reflektorns undre del enbart 
påverkar helljuset och har därför inte lika stor betydelse 
som skador i reflektorns halvl jusområde.  
 
Funktionskontroll  utförs genom att med ljusmätnings -
instrument eller motsvarande bedöma ljusbildens färg, 
ljusstyrka och form. I funktions kontroll ingår även reglage 
och omkopplare samt kontrollampa för helljus. Vid tvek -
samhet om ljusstyrka sker bästa kontrollen visuellt på 
några meters avstånd (med generator på laddningsvarv).  
 
Undantag: Kontrollampa helljus behövs inte på 
motorcyklar registrerade för tävlingsformerna Enduro och 
Trial.  
 
Mätning  med ljusmätningsinstrument utförs för att 
kontr ollera strålkastarens inställning. Instrumentet ska 
placeras framför strålkastaren enligt instrument till-
verkarens anvisningar. Detsamma gäller placeringen med 
avseende på tillåten avvikelse i sid - och höjdled mellan 
strålkastarcentrum och instrumentet. M otorcykeln belastas 
med förare.  
 
7.1.4  Dimstrålkastare (4.5.1, 4.5.2, 4.5.3, 4.5.4)  
 
Kontroll  Fastsättning, färg, inställning, inkoppling, antal.  
 
Metod  Okulärkontroll. Fastsättning kontrolleras genom att om 
möjligt känna på strålkastaren.  
 
Inkoppling avse r kontroll av att  
- dimstrålkastare inte kan lysa utan att bakre 
positionslykta samtidigt lyser, och  
- dimstrålkastare kan släckas när halvljusstrålkastare 
lyser.  
 
Mätning  med ljusmätningsinstrument utförs för att 
kontrollera dimstrålkastares inställning (blän dning).  
 
7.1.5  Fjärrstrålkastare (4.12)  
 
Bilaga 2  
 
 134 TSFS 2017: 54 
Kontroll  Inkoppling.  
 
Metod  Okulärkontroll.  Inkoppling avser kontroll av att 
fjärrstrålkastare inte kan lysa tillsammans med halvljus.  
 
Bedömning  Halvljuset  anses bländande om ljusets nedvinkling är 
< 5 cm/10  m. 
Halvljusets nedvinkling anses för stor om nedvinklingen är 
> 25 cm/10  m. 
Främre dimlykta anses bländande om nedvinklingen är 
< 10 cm/10  m.  
Om bristen felaktig ljusbild/felriktad i sidled samtidigt ger 
bländande ljus ska dessutom bedömning 2, bländande ljus 
anges.  
 
7.1.8  Främre dimlykta (4.5)  
Kontroll  Fastsättning, färg, inställning, inkoppling, antal.  
 
Metod  Okulärkontroll. Fastsättning kontrolleras genom att om 
möjligt känna på lyktan.  
 
Inkoppling avser kontroll av att  
- främre dimlykta inte kan lysa utan at t bakre posi tions -
lykta samtidigt lyser, och  
- främre dimlykta kan släckas när halvljusstrålkastare 
lyser.  
 
Mätning  med ljusmätningsinstrument utförs för att kontrollera främre dim -
lyktas inställning (bländning).  
 
Grund för bedömning (7.1 Sikthjälpmedel)  2 
hjul > 3  
   
Vindrutetorkare:    
 - otillräcklig rengöringseffekt  2x 2x 
 - ur funktion  2 2 
 - svephastighet 
< 25 dubbelslag/min på våt  
  ruta  
2x  
2x 
 - går inte att parkera utanför 
förarens siktfält  2x 2x 
Vindrutespolare:    
 - ur funktion (1971)  2x 2x 
Backspegel:    
 - saknas helt  2 2 
 - saknas på en sida/invändigt  2x 2x 
 - glas påtagligt skadat  2x 2x 
 - påtagligt lös  2x 2x 
Bilaga 2  
 135 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (7.1 Sikthjälpmedel)  2 
hjul > 3  
 - påtaglig förvrängning av 
reflekterad bild  2x 2x 
Strålkastare eller lykta:    
 - olika färg på ljuset (höger/vän -
ster sida)   2x 
 - ändrat utförande (färgat glas, 
tape, otillåtet stenskottsskydd etc.)   
2  
2 
 - påtagligt svagt ljus  2 2 
 - glas/reflektor påtagligt skadad  2x 2x 
 - fler än tillåtet antal lyser sam -
tidigt  2x 2x 
Helljusstrålkastare:    
 - ur funktion  2x 2x 
 - kontrollampa ur funktion (1988)  2x 2x 
 - kontrollampa saknas (1988)  2x 2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
Halvljusstrålkastare:    
 - ur funktion  2  
 - en sida ur funktion   2x 
 - båda sidor ur funktion   2 
 - påtagligt felaktig ljusbil d 2x 2x 
 - påtagligt felriktad i sidled  2x 2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - bländande ljus (fel ljusbild eller 
felriktat i sidled)  2 2 
 - nedvinkling för stor  2x 2x 
Reglage/omkopplare:     
 - funktion osäker  2 2 
Främre dimlykta:    
 - felaktig inkoppling  2 2 
 - kan lysa utan att bakre 
positionslykta lyser  2 2 
 - bländande ljus  2 2 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
 - felplacerad, skymmer före -
skriven belysning  2x 2x 
Fjärrstrålkastare (Extra helljusstrålkastare):    
 - kan tändas tillsammans med 
halvljus 2 2 
 - felplacerad, skymmer före -
skriven belysning  2x 2x 
 
7.2 MARKERINGAR  
 
7.2.1  Positionslykta (4.2.1, 4.2.2, 4.2.3)  
 
Bilaga 2  
 
 136 TSFS 2017: 54 
Kontroll  Funktion, färg, inkoppling.  
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll . Bakre positionslykta 
ska kontrolleras med huvudstrålkastare, stopplykta och 
körvisare samtidigt påslagna. Vid bedömning av fel som 
kan bero på spänningsfall ska motorn startas och köras på 
tomgång.  
 
Kontroll  av inkoppling innebär kontroll av att bakre posi -
tions lykta lyser sa mtidigt med huvudstrålkastare (främre 
dimlykta, se 7.1.4). Observera att kontrollen även avser 
automatiska och spänningsreducerade huvud strålkastare . 
 
Kontroll av främre positionslykta gäller motorcyklar med 
två hjul framtill och motorcyklar med sidvagn.  
 
Färg:  positionslykta fram vitt eller gult ljus.  
 
7.2.3  Skyltlykta (4.7.1, 4.7.2)  
 
Kontroll  Funktion.  
 
Metod  Funktionskontroll.  
 
7.2.4  Reflex (4.8.1, 4.8.2)  
 
Kontroll  Skador, färg, typ.  
 
Metod  Okulärkontroll . Observera att motorcykeln inte får ha 
reflex a v triangulär typ.  
 
7.2.5  Bakre dimlykta (4.5.1, 4.5.2, 4.5.3, 4.5.4)  
7.2.5.1  Kontrollampa (4.9.1, 4.9.2)  
 
Kontroll  Funktion  på kontrollampa för bakre dimlykta.  
 
Metod  Funktionskontroll.  
 
7.2.6  Varsellykta (4.2.1, 4.2.2, 4.2.3)  
 
Kontroll  Inkoppling.  
 
Metod  Funktionskontroll.  
 
7.2.7  Annan lykta (4.12)  
 
Kontroll  Färg, typ.  
 
Bilaga 2  
 137 TSFS 2017:54  
Metod  Okulärkontrol l. 
 
Bedömning  Har positionslykta bak flyttats/ändrats ska kravet på 
symmetrisk placering (och god funktion) ändå vara upp-
fyllt. Text i besiktningsprotokoll ”ur funktion  (osymmetrisk  
markering)” med bedömning 2x.  
 
Grund för bedömning (7.2 Markeringar)  2 hjul  > 3  
   
Markering:    
 - skymd  2x 2x 
 - ändrat utförande (färgat glas, tape etc.)  2 2 
Positionslykta fram:    
 - en sida/båda sidor ur funktion   2x 
 - annan färg  på ljuset än vitt/gult /orangegult  2x 2x 
Positionslykta bak:    
 - ur funktion/ påtagligt svagt ljus  2  
 - en sida ur funktion   2x 
 - påtagligt svagt ljus   2x 
 - båda sidor ur funktion/påtagligt svagt ljus   2 
 - inte inkop plad tillsammans med huvud - 
   strålkastare  
/främre dimlykta   
2   
2 
 - funktion felaktig vid samtidig användning  
  med stopplykta/körriktningsvisare   
2  
2 
 - annan färg än rött  2x 2x 
Skyltlykta:    
 - ur funktion  2x 2x 
 - saknas  2 2 
 - skadad (vitt ljus bakåt)  2x 2x 
 - felmonter ad (vitt ljus bakåt)  2x 2x 
Reflex baktill:    
 - påtagligt skadad  2x 2x 
 - en sida saknas   2x 
 - saknas helt  2 2 
 - återkastar fel färg  2x 2x 
 - av triangulär typ  2x 2x 
Kontrollampa för bakre dimlykta:    
 - ur funktion  2x 2x 
Varsellykta:    
 - kan lysa utan att bakre positionslykta lyser  
  (1979)   
2x  
2x 
    
Annan lykta:    
 - fel färg  2x 2x 
 - inte tillåten lykta  2x 2x 
 
7.3 SIGNALER  
Bilaga 2  
 
 138 TSFS 2017: 54 
 
7.3.1  Körriktningsvisare(4.4.1, 4.4.3, 4.4.4)  
7.3.1.2  Kontrollanordning (4.9.1, 4.9.2)  
7.3.1.3  Reglage (4.4.2)  
 
Kontroll  Funktion, färg,  (funktion gäller även reglage och 
kontrollanordning).  
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll.  Från och med 1976: 
Körriktnings visare ska kontrolleras med tända huvud -
strålkastare och stopplyktor. Vid bedömning av fel som 
kan ber o på spänningsfall ska motorn startas och köras på 
tomgång. Vid tveksamhet om bedömning av blinkfrekvens 
kontrolleras antalet blinkningar/15  sek. (10 –35 blink ningar 
på 15  sek vid tomgångs - och laddningsvarv .) 
 
Färg:  Orangegult ljus. För flyttsaksfordon oc h för 1975 
och tidigare årsmodell godtas vitt ljus framåt och rött 
bakåt.  
 
Observera att  
- krav på kontrollanordning gäller när föraren inte kan se 
körriktningsvisaren från förarplats,  
- körriktningsvisare inte behövs på motorcyklar 
registrerade för tävlingsfo rmerna Enduro och Trial,  och 
- det finns ett antal motorcyklar av märket HD som är 
godkända vid registreringsbesiktning med reglage som 
manuellt måste hållas i påslaget läge för att körvisaren 
ska fungera. Sådant reglage ska godtas även vid 
kontroll besiktni ng. 
 
7.3.2  Stopplykta (4.3.1, 4.3.2, 4.3.3)  
7.3.2.1  Extra stopplykta (4.3.1, 4.3.2, 4.3.3)  
 
Kontroll  Funktion, färg.  
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll . Från 1975 
bakhjulsbroms. Från 1978 fram - och bakhjulsbroms. 
Stopplykta ska kontrolleras med påsla gna huvud -
strålkastare och körriktningsvisare. Vid bedömning av fel 
som kan bero på spänningsfall ska motorn startas och köras 
på tomgång. I funktionskontroll ingår också kontroll av att 
stopplyktan tänds vid låg retardation (<  2 m/s2). Vid tecken 
på att l yktan tänds vid för hög manöverkraft sker kontroll i 
samband med bromsprov.  
 
Färg:  Rött ljus. För flyttsaksfordon och för 1975 och 
tidigare årsmodell godtas gult ljus.  
Bilaga 2  
 139 TSFS 2017:54  
 
Undantag:  Stopplykta behöver inte tändas när fram -
bromsen används på motorcyklar regist rerade för 
tävlingsformerna Enduro och Trial.  
 
7.3.3  Signalanordning (7.7)  
7.3.3.1  Reglage (7.7)  
 
Kontroll  Funktion.  
 
Metod  Funktionskontroll.  
 
7.3.4  Varningstriangel (7.4)  
 
Kontroll  Befintlighet  och skador av varningstriangel gäller tre - och 
fyrhjuliga mo torcyklar och motorcyklar med sidvagn.  
 
Metod  Okulärkontroll  
 
7.3.5  Larmanordning (7.7)  
7.3.5.1  Reglage (7.7)  
 
Kontroll  Funktion.  
 
Metod  Funktionskontroll.  
 
Bedömning  Har körriktningsvisare flyttats/ändrats kontrolleras att  
- körriktningsvisaren tydligt kan ses från en plats 5  meter 
mitt framför/bakom motorcykeln,  
- avståndet mellan de lysande ytorna fram är minst 
2,4 dm, bak minst 1,8  dm för tvåhjulig motorcykel,  
- placering i höjdled lägst 3,5  dm, högst 12  dm (tre - och 
fyrhjulig motorcykel 15  dm), och  
- bakre kör riktningsvisare finns (körriktningsvisare på 
styret får inte ersätta bakre körriktningsvisare på ändrat 
fordon).  
 
Har stopplykta flyttats/ändrats ska kravet på symmetrisk 
placering (och god funktion) ändå vara uppfyllt.  
 
Grund för bedömning (7.3 Signaler)  2 hjul  > 3  
   
Signal:    
 - skymd  2x 2x 
 - ändrat utförande (färgat glas, tape etc.)  2 2 
Körriktningsvisare:    
 - fel färg  2x 2x 
 - en sida, fram eller bak, ur funktion  2x 2x 
Bilaga 2  
 
 140 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (7.3 Signaler)  2 hjul  > 3  
 - båda sidor, fram eller bak, ur funktion  2 2 
 - en sida, fram och bak , ur funktion  2 2 
 - påtagligt svagt ljus  2 2 
 - blinkfrekvens <  40 eller  
   > 140 blinkningar/min   
2  
2 
 - kontrollanordning ur funktion  2x 2x 
 - funktion felaktig vid samtidig användning  
  med positions -/stopplykta   
2  
2 
Stopplykta:    
 - fel färg  2x 2x 
 - en sida ur funktion   2x 
 - helt ur funktion  2 2 
 - påtagligt svagt ljus  2 2 
 - tänds inte vid låg retardation  2 2 
 - funktion felaktig vid samtidig användning  
  med positionslykta/körriktningsvisare   
2  
2 
 - extra, ur funktion  2x 2x 
Signala nordning:    
 - ur funktion  2x 2x 
 - otillfredsställande ljudstyrka  2x 2x 
Larmanordning:    
 - ur funktion eller otillfredsställande ljudstyrka  2 2 
 - monterad på en motorcykel som inte är 
utrycknings - 
  fordon   
2  
2 
Reglage:    
 - funktion osäker  2 2 
Varningstriangel:    
 - saknas  
- påtagligt skadad   
 2x 
2x 
 
8 INSTRUMENTERING  
8.1 FÄRDINSTRUMENT  
 
8.1.1  Hastighetsmätare  (7.8)  
 
Kontroll  Funktion (skala).  
 
Metod  Okulärkontroll  (från 1975) , funktionskontroll vid 
provkörning.  
 
Undantag:  Motorcyklar registr erade för tävlingsformerna 
Enduro och Trial.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (8.1 Färdinstrument)  2 hjul  > 3  
Bilaga 2  
 141 TSFS 2017:54  
   
Hastighetsmätare:    
 - går inte att avläsa i mörker  2x 2x 
 - ur funktion  2 2 
 - påtaglig felvisning/endast miles -graderad  2 2 
 - saknas ( 1975)  2 2 
 
9 ÖVRIGT  
9.1 KOPPLINGSANORDNING  
9.1.1  Kulkoppling (6.1.6)  
9.1.1.1  Dragkula (6.1.6)  
9.1.1.5  Dragram (6.1.6)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning och skador.  
 
Mätning utförs då slitage konstateras.  
 
9.1.6  Släpvagnskontakt  (4.10)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll av fastsättning och skador.  
 
Funktionskontroll. Kontaktens funktion kontrolleras i de 
fall släpvagn medföljer vid besiktningen.  
 
Bedömning  Har kopplingsanordning sådan a brister att släpvagn inte 
med säkerhet kan tillkopplas anges i besiktnings -
protokollet: ”risk - släpvagn får inte tillkopplas”.  
 
Grund för bedömning (9.1 Kopplingsanordning)  2 hjul  > 3  
   
Kopplingsanordning:    
 - något bristfällig fastsättning/lös  2 2 
 - mycket skadad  2 2 
 - felaktig montering eller reparation  2 2 
Kula:    
 - ovalitet >  1 mm 2 2 
 - påtagligt skadad  2 2 
Dragram:    
 - påtagligt skadad/sprickor  2 2 
Släpvagnskontakt:    
 - saknas  2x 2x 
 - påtagligt skadad  2x 2x 
 - funktion osäker  2x 2x 
Brist som medför risk för haveri eller att släpvagn   
Bilaga 2  
 
 142 TSFS 2017: 54 
lossnar (se ovan)  2 2 
 
9.2 TRAFIKFARLIGA ANORDNINGAR  
 
9.2.1  Utskjutande detalj  (6.2.9)  
9.2.1.3  Antennfäste  (6.2.9)  
9.2.1.4  Prydnadsföremål  (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, skaderisk. Med utskjut ande detalj avses 
fästen, skadade fordonsdelar och eftermonterad utrustning 
som vid påkörning påtagligt ökar risken för personskada på 
oskyddad trafikant.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (9.2 Trafikfarliga anordningar)  2 hjul  > 3  
   
Utskjutande detalj som medför risk för personskada :   
 - konventionellt fäste för demonterbar antenn  2x 2x 
 - övriga  2 2 
Utformning/placering olämplig (risk för personskada)  2 2 
Inte tillåten anordning  2 2 
Påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
Risk för att delar lossnar  3 3 
 
9.3 REGISTERUPPGIFT  
9.3.1  Identitet (0.2)  
9.3.1.1  Registreringsskylt (0.1)  
9.3.1.2  Fordonsidentifieringsnummer (0.2)  
 
Kontroll  Överensstämmelse  beträffande chassi - och registrerings -
nummer samt översiktlig kontroll av fordone t.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
Identifiering sker genom kontroll av att  
- fordonets instansade fordonsidentifieringsnummer 
(skylt i vissa fall) överensstämmer med uppgift i 
vägtrafikregistret,  
- registreringsnumret tillhör fordonet, och  
- fordonet inte har ändrats i  sådan omfattning att det 
väsentligt avviker från tidigare godkänt utförande 
(översiktlig kontroll). Identiteten kan ifrågasättas när 
ombyggnaden är så omfattande att fordonet kan 
jämställas med amatörbyggt fordon.  
 
Bilaga 2  
 143 TSFS 2017:54  
Fordon med personlig skylt ska även ha " identifierings -
märke", dvs. uppgift om fordonets ordinarie registrerings -
nummer.  
 
Om fordonet kan identifieras på ett tillfredsställande sätt 
trots att instansad fordonsidentifieringsnummer är svåravläst 
ska fordonet föreläggas enligt 6 kap. 18 § fordons -
förordningen (2009:211). Om fordonsidentifierings nummer 
inte kan hittas, ska fordonet underkännas enligt 6 kap. 20 § 
fordonsförordningen (2009:211).  
 
Fordonsägaren ska informeras om lämplig plats för 
åsättande av inslaget fordonsidentifieringsnummer samt att 
fordonet ska genomgå en registrerings besiktning för 
åsättande av textkod T16A och placering. Informationen ska 
framgå av besiktnings protokollet.  
 
9.3.2  Ändring (0.2)  
9.3.2.1  Kopplingsanordning  (0.2)  
9.3.2.4  Larmanordning (0.2)  
9.3.2.5  Utrustning för  funktionshindrad (0.2)  
9.3.2.7  Motor (6.1.9)  
9.3.2.8  Karosserikod (0.2)  
 
Kontroll  Överensstämmelse/avvikelse  mellan fordon och 
registrerade uppgifter beträffande  
- kopplingsanordning,  
- karosserikod,  
- drivmedel,  
- uppgifter i vägtrafik registret som har betydelse  för 
kontrollbesiktningen, och  
- färg om sådant finns registrerad . 
 
Motorcykeln ska föreläggas registreringsbesiktning om det 
visar sig att den har ändrats i icke oväsentlig grad från iden -
titets-, trafiksäkerhets - eller miljösynpunkt och i förhållande 
till tidigare godkänt utförande . 
 
Föreläggande om registreringsbesiktning behöver inte 
meddelas om ändringen resulterar i en bristfällighet vid 
kontrollbesiktning, som fordonsägaren avser eller har 
möjlighet att enkelt återställa till tidigare godkänt utförand e. 
 
Metod  Okulärkontrol l.  
   
Bedömning  Fordonet ska föreläggas om registreringsbesiktning när det 
visar sig att fordonet har ändrats i icke oväsentlig grad från 
Bilaga 2  
 
 144 TSFS 2017: 54 
identitets -, trafiksäkerhets - eller miljösynpunkt och i 
förhållande till tidigare godkänt utfö rande.  
 
Föreläggande om registreringsbesiktning behöver inte 
meddelas om ändringen resulterar i en bristfällighet, som 
fordonsägaren avser eller har möjlighet att enkelt återställa 
till tidigare godkänt utförande. Exempel på sådan ändring 
kan vara utbyte t ill eftermarknadsavgassystem som vid 
mätning inte uppfyller kraven.  
Registreringsskyltar  tillhandahålls av Transportstyrelsen. 
När det är uppenbart att registreringsskylt bytts mot skylt 
av annat utförande ska detta bedömas som registrerings -
skylt "felakti g" enligt nedan. Registreringsskylt ska 
monteras baktill.  
 
Grund för bedömning (9.3 Registeruppgift)  2 hjul  > 3   
   
   
Registreringsskylt:    
 - saknas  2x 2x 
 - svåravläst  2x 2x 
 - felaktig  2x 2x 
 - bristfällig fastsättning  2x 2x 
 
Fordonsidentifier ingsnummer:    
            - svåravläst  2x 2x 
            - saknas  R R 
    
Ändring:    
 - brist som ska åtgärdas genom återställande  2 2 
 
9.4 PROVKÖRNING  
 
9.4.1  Funktioner (2.1.1, 2.4, 5.1.1, 6.2.7)  
 
Kontroll  Funktion, skador, kärvning, körbarhet.  
 
Metod Vid körning görs slutlig kontroll av system 1  - 8 med bland 
annat iakttagelser/felindikationer som grund. Om prov -
körning utförs före kontroll av system 1  - 8 ska 
iakttagelser/felindikationer ligga till grund för fortsatt 
kontroll.  
Brist som kan hänföra s till viss position ska föras där. 
Exempel på brister som konstaterats vid besiktningen, och 
som därmed kan hänföras till en viss position, är  
- konstaterad skada/skevhet i ram eller hjulupphängning 
som medför försämrad körbarhet,  
- påtaglig sneddragning vid bromsning på väg,  
Bilaga 2  
 145 TSFS 2017:54  
- tecken på felaktig bromskraftfördelning som förstärks 
vid provkörning, eller  
- pulserande bromsverkan som förstärks vid provkörning.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (9.4 Provkörning)  2 hjul  > 3  
   
Brister vid körning som inte konstaterat s eller gett 
några felindikationer/iakttagelser vid besiktningen:    
 - drar påtagligt i sidled vid normal körning  2 2 
 - påtaglig kärvhet i styrning vid manövrering  
  eller instabilitet vid körning   
2  
2 
 - mycket kraftigt missljud från fram - eller 
  bakvagn   
2  
2 
 - påtagligt svår att manövrera vid normal  
  körning   
2  
2 
 - mycket svår att manövrera (uppenbar  
  trafikfara)   
3  
3 
 
9.5 (P) SAMTLIGA KOMPONENTER/UTRUSTNING  
 
9.5.1  Skador vid trafikolycka  
9.5.2  Samverkande brister  
 
Kontroll  Skador.  
 
Metod  Okulärkontroll  av eventuella skador (P) som tidigare har 
underkänts vid flygande inspektion och som normalt inte 
ingår i den ordinarie kontrollbesiktningen. Fordon som 
belagts med körförbud ska alltid genomgå en fullständig 
kontrollbesiktning.  
Bedömning  
 
Grund för bedömning (9.5 Samtliga komponenter/ 
utrustning)  2 hjul  > 3  
   
(P) Från trafiksäkerhetssynpunkt väsentlig utrustning:    
 - Påtagliga skador  2 2 
 - Mycket omfattande skador  3 3 
Risk för haveri  3 3 
 
30 MILJÖKONTROLL  
 
30.1 AVGASRENING – UTRUS TNING, INJUSTERING 
OCH FUNKTION  
 
30.1.2  Katalysator  (8.2.1.1)  
Bilaga 2  
 
 146 TSFS 2017: 54 
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet  på befintlig katalysator.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (30.1 Avgasrening - utrustning, 
injustering och funktion)  2 hjul  > 3  
   
Komponent /system:    
 - saknas eller saknar möjlighet att fungera  2 2 
 - skadat eller påtagligt modifierat  2 2 
 
30.2 AVGASER BENSINDRIVEN  
 
30.2.1  Tomgång (8.2.1.2)  
 
 Metod  Okulärkontroll  Kontroll sker genom en visuell 
bedömning av avgaserna. Fordonet ska underkän nas om 
funktionen hos den utsläppsbegränsande anordningen 
bedöms vara bristfällig.  
 
Bedömning  
 Grund för bedömning (30.2 Avgaser bensindriven)  2 
hjul > 3  
    
 Emissioner vid tomgång:    
  - påtagligt tät avgasrök, 
okulär kontroll   
2  
2 
 (TSFS 2021:17 ) 
 
 
 
Bilaga 3  
 147 TSFS 2017:54  
Bilaga 3. Kontrollprogram – tung terrängvagn, traktor,   
traktor b,  motorredskap och släpfordon till dessa  samt  
EG-mobilkran och släp till dessa  
1 STOMME  
1.1 BÄRANDE KONSTRUKTION  
 
1.1.1  Ram (6.1.1)  
1.1.1.1  Rambalk (6.1.1)  
1.1.1.2  Ram, låsanordning (6. 1.1) 
1.1.1.3  Ramtvärbalk (6.1.1)  
1.1.1.4  Framaxelbalk (6.1.1)  
1.1.1.5  Framvagnsram (5.1.1)  
1.1.1.6  Bakaxelbalk (6.1.1)  
1.1.1.7  Bakvagnsram (5.1.1)  
1.1.1.9  Ram, midja (6.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador . Med fastsättning avses även 
gummi kuddar och likna nde som används för fastsättning 
av t.ex. fram -/bakvagnsram.  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån och från sidan.  Upptäcks 
skador som tyder på skevhet görs jämförelse mätning. 
Slutlig bedömning sker efter provkörning där skevhetens 
inverkan på körbarheten ska vara avgörande.  
 
Rostskadekontroll med kontrollverktyg utförs då 
rostangrepp konstateras.  
 
Bedömning  Med rostskada menas, mjukrost eller godsbortfall på grund 
av skadan. Mjukrost i form av sådan jäsning eller skiktning 
som förekommer t.ex. mellan ramfläns och förstärkning 
ska i normalfallet endast bedömas i kombination med 
annan skada, t.ex. sprickor.  
Övriga skador som ska bedömas förutom sprickor är 
deformationer.  
Omfattningen på en rostskada i separat ram bestäms genom 
att uppskatta skadans inverkan på ra mens bärighet.  
Vid bedömning av godsbortfall räknas ramens flänsar var 
för sig.  
 
1.1.2  Balkprofil (6.1.1)  
1.1.2.1  Sidobalk (6.1.1)  
1.1.2.2  Hyttsidobalk (6.2.1)  
1.1.2.3  Tvärbalk (6.2.1)  
1.1.2.4  Dörrstolpe -A (6.2.1)  
1.1.2.5  Dörrstolpe -B (6.2.1)  
1.1.2.6  Dörrs tolpe -C (6.2.1)  
1.1.2.7  Dörrstolpe -D (6.2.1)  
Bilaga 3  
 
 148 TSFS 2017: 54 
1.1.2.8  Hyttvärbalk (6.2.1)  
 
Kontroll  Skador . 
 
Metod  Okulärkontroll underifrån, under främre huv och från  
utsidan via hjulhus och dörröppning. Upptäcks skador som 
tyder på skevhet görs jämförelsemätning.  
Slutlig  bedömning sker efter provkörning där skevhetens 
inverkan på körbarheten ska vara avgörande.  
 
Rostskadekontroll med kontrollverktyg utförs då rost -
angrepp konstateras.  
 
Mätning utförs vid tveksamhet om bedömning.  
 
Bedömning  Med rostskada i balkprofil menas  rosthål och områden med 
påtaglig mjukrost. Närbelägna rostskador ska samman -
räknas även om mindre områden med frisk plåt (upp till 
ca 15 cm) finns mellan rostskadorna. Är avståndet klart 
> 15 cm bedöms varje skada för sig. Övriga skador som 
ska bedömas är  sprickor och deformationer.  
Körförbud ges då skadorna är så omfattande att det finns 
risk för haveri eller att komponenter lossnar.  
 
1.1.3  Plåtyta (6.2.1)  
1.1.3.1  Golv (6.2.4)  
1.1.3.2  Hjulhus (6.2.1)  
 
Kontroll  Skador på golv, hjulhus. Med golv avses golv i person -
/bagageutrymme och motorrum. Skador som enbart 
påverkar täthet mot avgaser i förar -/passagerarutrymme, se 
vidare 6.2.2 Förar -/passagerarplats . 
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån, under främre huv och från  
sidan via hjulhus.  
 
Rostskadekontroll  med ko ntrollverktyg utförs då rost -
angrepp konstateras.  
 
Mätning utförs vid tveksamhet om bedömning.  
 
Bedömning  Mätning avser en rostskadas utbredning. Utbredning av en 
rostskada i balk bestäms genom att beräkna både skadans 
andel av balktvärsnittets omkrets, oc h skadans längd i cm.  
Bedömningen ska baseras på det alternativ som ger den 
största omfattningen.  
Bilaga 3  
 149 TSFS 2017:54  
Utbredningen på en rostskadad plåtyta (golv, hjulhus, 
mellan vägg) beräknas genom att skadans största 
utbredning i två riktningar mäts och adderas.  
Närbelägna  rostskador ska sammanräknas även om mindre 
områden med frisk plåt (inom 15  cm) finns mellan 
skadorna.  
 
Grund för bedömning (1.1 Bärande konstruktion)  Mdf Släp  
   
Påtagligt bristfällig fastsättning eller något lös  2 2 
Påtaglig försvagning genom deforma tion 2x 2x 
Skevhet som medför påtagligt försämrad körbarhet  2 2 
Ram:    
 - påtagliga sprickor  2x 2x 
 - påtagligt skadad  2 2 
Balkprofil, plåtyta:    
 - påtagligt skadad  2x 2x 
Brott eller skador som medför risk för haveri  3 3 
 
1.2 INFÄSTNING  
 
1.2.1  Infästning, hjulsystem (6.1.1)  
1.2.1.1  Framvagn (6.1.1)  
1.2.1.2  Bakvagn (6.1.1)  
1.2.1.3  Länkarm (6.1.1)  
1.2.1.4  Fjäderben (6.1.1, 5.3.1)  
1.2.1.5  Stötdämpare (5.3.2)  
1.2.1.6  Fjäder (5.3.1)  
1.2.1.7  Krängningshämmare (5.3.1)  
1.2.1.8  Tvärstag (6.1.1)  
1.2.1.9  Axel  (6.1.1)  
 
1.2.2  Infästning, drivsystem (6.1.7, 6.1.8)  
1.2.2.1  Motor (6.1.8)  
1.2.2.2  Växellåda (6.1.7)  
1.2.2.3  Bränsletank  (6.1.3)  
 
1.2.3  Infästning, bromssystem (1.1.21)  
1.2.3.1  Huvudcylinder  (1.1.16)  
 
1.2.4  Infästning, styrsystem (2.1.2)  
1.2.4.1  Styrväxe l (2.1.2)  
1.2.4.2  Styrarmslagring (2.1.2)  
1.2.4.3  Kulvändkrans (2.5)  
1.2.4.5  Styrcylinder (2.1.2)  
 
1.2.5  Infästning, karosseri (6.2.2)  
1.2.5.1  Säkerhetsbälte  (7.1.1)  
Bilaga 3  
 
 150 TSFS 2017: 54 
1.2.5.2  Förarsäte  (6.2.5)  
1.2.5.3  Passagerarsäte  (6.2.6)  
1.2.5.4  Dörrgångjärn (6.2.3)  
1.2.5.5 Huvgångjärn (6.2.3)  
1.2.5.6  Hytt (6.2.2)  
1.2.5.7  Kaross (6.2.2)  
1.2.5.8  Lastutrymme  (6.2.1)  
1.2.5.9  Påbyggnadsram  (6.2.1)  
1.2.5.10  Framstam  (6.2.1)  
1.2.5.11  Lastanordning  (6.2.1)  
1.2.5.12  Lastsäkringsutrustning  (6.2.1)  
 
1.2.6  Infästning, kopplingsanor dning (6.1.1)  
1.2.6.1  Dragbalk  (6.1.1)  
1.2.6.2  Dragram  (6.1.1)  
1.2.6.3  Dragstång  (6.1.1)  
 
Kontroll  Skador.  
 
Metod  Okulärkontroll av infästningar synliga underifrån, under 
motor huv, från utsidan via hjulhus och dörröppning. 
Tunga fordon kontrolleras även n är krafter ansätts på 
hjulen i olika riktningar.  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs då 
rostangrepp konstateras.  
 
Mätning utförs vid tveksamhet om bedömning. Mätning 
avser rostskadans avstånd från infästningspunkt.  
 
Bedömning  Infästningsområdet o mfattar kraftupptagande material 
ca 15 cm omkring infästningspunkten. Observera att 
plåtyta kan finnas t.ex. i närheten av en förstärkning utan 
att den har betydelse för infästningen. Med viktiga 
infästningsområden avses komponenter med få 
infästningspunkt er. 
 
Grund för bedömning (1.2 Infästning)  Bil Släp 
   
Skador i infästningsområde, >  25 % försvagning  2 2 
Skada (mjukrost, rosthål) i viktiga infästnings områden   
2  
2 
Brott eller skada som medför risk för haveri/ 
funktionsbortfall   
3  
3 
 
2 HJULSYSTEM  
2.1 HJUL  
 
Bilaga 3  
 151 TSFS 2017:54  
2.1.1  Däck (5.2.3)  
 
Kontroll  Skador  i slitbana och däcksidor.  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån och från utsidan. Vid kontroll 
ska däcket roteras ett hjulvarv på axel som lyfts. Vid 
kontroll som sker i fält på fordon med hög bruttovikt, får 
okulär kontroll ske utan att en eller flera av fordonets axlar 
har lyfts med hjälp av separat domkraft.  
 
2.1.2  Fälg  (5.2.2)  
2.1.2.1  Hjulfrigång (5.2.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, hjulfrigång.  
 
Metod  Okulärkontroll  i samband med kontroll av däck. 
Hjulfrigång kontrolleras när hjulen vrids mellan fulla 
rattutslag på axel som lyfts.  
 
2.1.3  Hjullager (5.1.3)  
2.1.3.1  Navkåpa  (5.1.3)  
 
Kontroll  Skador (missljud), glapp  
 
Metod  Ljudkontroll  vid enkel provkörning/provkörning. Finns 
ljud som bedöms komma från ett hjullag er görs 
kompletterande kontroll genom att känna på axel eller 
annan "fast" punkt nära lagret. Bedömning ”påtagligt 
missljud” görs först när tydliga vibrationer konstateras (i 
kombination med missljud).  
 
Glappkontroll  utförs på samtliga axlar, genom att kra fter 
ansätts växelvis på hjul som kan lyftas. På tunga fordon 
(T > 7 ton) påförs kraften med hjälp av verktyg (spett) och 
anbringad så att hjulets underkant pressas inåt.  
Upptäcks (utan särskild kontroll) att navkåpa saknas eller 
är lös ska anmärkning ske enligt nedan.  
Bedömning  
 
Grund för bedömning (2.1 Hjul)  Mdf Släp  
   
Mönsterdjup < 1,6 mm (tung terrängvagn > 30 km/h, 
motorredskap klass I):    
 - på ett däck, annat än yttre vid dubbelmonterat  2x  
 - på två eller flera däck, annat än yttre vid 
dubbe lmonterat  2  
Slitbana:    
 - påtaglig separation  2x 2x 
Bilaga 3  
 
 152 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (2.1 Hjul)  Mdf Släp  
Brott i cordväven eller så slitet/skadat att cordväven 
blottats   
2  
2 
Punkterat däck:    
 - ett vid dubbelmontage  2x 2x 
 - övriga fall  2 2 
Fälg:    
 - skruv/mutter saknas  2x 2x 
 - påtagligt skada d 2x 2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
Hjullager:    
 - påtagligt missljud eller mycket glappt  2 2 
 - navkåpa saknas  2x 2x 
Hjul nöter mot annan detalj  2x 2x 
Brist som medför risk för haveri  3 3 
 
2.2 FJÄDERSYSTEM  
 
2.2.1  Fjädring (5.3.1)  
2.2.1.1  Fjäder (5.3.1)  
2.2.1.2  Fjäderblad (5.3.1)  
2.2.1.3  Fjäderlagring (5.3.1)  
2.2.1.4  Fjäderhänke (5.3.1)  
2.2.1.5  Fjäderdon (5.3.1)  
2.2.1.6  Fjäderbälg (5.3.5)  
2.2.1.7  Ledning (5.3.5)  
2.2.1.8  Ventil (5.3.5)  
2.2.1.9  Regulator (5.3.5)  
2.2.1.10  Fjäderfäste (5 .3.1) 
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, kärvning, glapp, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll underifrån, från sidan samt från sidan via 
hjulhus.  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs då 
rostangrepp konstateras på komponenter i pneumatiskt och 
hydrauliskt system.  
 
Funktionskontroll  sker vid enkel provkörning.  
 
Glappkontroll  genomförs när krafter ansätts med 
kraftplatta eller verktyg.  
 
2.2.2  Fjädersäte (5.3.1)  
 
Kontroll  Skador, fastsättning.  
 
Bilaga 3  
 153 TSFS 2017:54  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Rostskadekontroll  med kontrollve rktyg utförs då rost -
angrepp konstateras.  
 
2.2.3  Stötdämpare (5.3.2)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, kärvning, glapp.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning och glapp genomförs med 
verktyg om kraftplatta saknas och glapp kan misstänkas.  
 
Funktionskontroll  sker vid enkel provkörning.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (2.2 Fjädersystem)  Mdf Släp  
   
Fjäder:    
 - mycket utmattad  2x 2x 
 - brusten/skadad/ändrad så att funktionen 
påtagligt försämrats   
2  
2 
 - ur funktion, mycket kärv  2x 2x 
 - hjälpfjäder, b rusten  2x 2x 
Fjäderlagring/ -hänke:    
 - mycket glapp  2 2 
 - mycket lös  2 2 
Pneumatiskt/hydrauliskt fjädersystem:    
 - påtagligt läckage  2x 2x 
 - ur funktion  2 2 
Fjäderbälg/ -don/-ledning:    
 - påtagligt skadad  2 2 
Fjädersäte:    
 - påtagligt försva gat 2 2 
Fjäderfäste:    
 - påtagligt skadat/påtagligt bristfällig  
  fastsättning   
2  
2 
Stötdämpare:    
 - mycket svag verkan/saknas  2x 2x 
Brist som medför risk för haveri  3 3 
 
2.3 AXEL/LÄNKAGE  
 
2.3.1  Axel (5.1.1)  
2.3.1.2  Hjulinställning (5.2.2)  
2.3.1.3  Krängningshämmare (5.3.1)  
2.3.1.4  Framaxel (5.1.1)  
Bilaga 3  
 
 154 TSFS 2017: 54 
2.3.1.5  Bakaxel (5.1.1)  
2.3.1.6  Axellagring (5.1.1)  
2.3.1.7  Boggilagring (5.1.1)  
2.3.1.8  Fjäderkrampa (5.3.1)  
2.3.1.9  Förskjutbar axel, låsanordning (5.1.1)  
2.3.1.10  Boggilyft (5.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättni ng, skador, glapp, täthet, hjulinställning, 
funktion . 
 
Metod  Okulärkontroll  av axel och axellagring. På boggilyft 
kontrolleras förekomst av oljeläckage samt att upplyftbar 
axel går att sänka.  
 
Glappkontroll  utförs på axel som lyfts. Avlastning görs 
med dom kraft eller brytverktyg. Vid kontroll som sker i 
fält på fordon med hög bruttovikt, får okulärkontroll ske 
utan att en eller flera av fordonets axlar har lyfts med hjälp 
av separat domkraft.  
 
Mätning  av hjulskränkning sker vid osäkerhet om 
bedömning.  
 
Rost skadekontroll med kontrollverktyg utförs då 
rostangrepp konstateras.  
 
2.3.2  Tvärstag (5.3.3)  
2.3.2.1  Tvärstagslagring (5.3.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp.  
 
Metod  Okulärkontroll  
 
Glappkontroll sker med hjälp av framvagnsplatta/  
kraftplatta eller brytverktyg.  
 
2.3.3  Länkarm (5.3.3)  
2.3.3.1  Länkarmslagring (5.3.3)  
2.3.3.2  Länkarmsstag (5.3.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning och skador på länkarm, 
länkarmsstag och länkarmslagring.  
 
Glappkontroll  utförs på länkarmslagringar som enkelt kan 
avlastas. Kontrollen görs manuellt med upplyft axel eller 
med hjälp av framvagnsplatta/kraftplatta. Lagringar som 
Bilaga 3  
 155 TSFS 2017:54  
inte enkelt kan avlastas kontrolleras enbart okulärt genom 
att lagringens centrering bedöms.  
 
Rostskadekontro ll med kontrollverktyg utförs då 
rostangrepp konstateras.  
 
2.3.4  Spindelled (5.3.4)  
2.3.4.1  Tätning (5.3.4)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  av ledens fastsättning och vid nymonterad 
led även monteringssätt. På kulled k ontrolleras dessutom 
kulans läge i kulhuset genom att ledens längd bedöms. 
(Kulleder kan ha stort slitage utan att motsvarande glapp 
märks.) Tätning på permanent smord kulled kontrolleras 
beträffande skador.  
 
Glappkontroll. Leden bör vara avlastad och i kö rläge.  
 
Undre icke tyngdbärande led  kontrolleras med centralt 
upplyft axel. Radiellt glapp kontrolleras med växelvisa 
krafter på hjulet anbringade med verktyg. Axiellt glapp 
kontrolleras med brytverktyg genom att länkarmen pressas 
uppåt och nedåt.  
 
Övre ic ke tyngdbärande led  kontrolleras radiellt med 
kraften anbringad på hjulet med verktyg. Är kräng -
ningshämmare monterad på övre länkarm kontrolleras 
leden även i axiell riktning genom att med brytverktyg 
anbringa krafter uppåt och nedåt.  
 
Undre tyngdbärande led kontrolleras axiellt med 
brytverktyg. Krafter ansätts både uppåt och nedåt. Axeln 
ska om möjligt vara upplyft.  
 
Övre tyngdbärande led  kontrolleras axiellt med 
brytverktyg. Axeln ska om möjligt vara upplyft och krafter 
ansätts under hjulet.  
 
2.3.5  Spind eltapp (5.1.2)  
2.3.5.1  Spindeltappslagring (5.1.2)  
 
Kontroll  Glapp  
 
Metod  Glappkontroll avser axiellt och radiellt glapp och görs om 
möjligt med upplyft axel. Växelvisa krafter påförs upptill 
Bilaga 3  
 
 156 TSFS 2017: 54 
och nedtill på hjulet med brytverktyg. Axiella krafter 
påförs ge nom att lyfta under hjulet med brytverktyg.  
Bedömning  
 
Grund för bedömning (2.3 Axel/länkage)  Mdf Släp  
   
Axel:    
 - något bristfällig fastsättning/lös  2 2 
 - påtaglig skada (mjukrost, rosthål)  2 2 
 - lagring mycket glapp  2 2 
 - fjäderkrampa något l ös 2x 2x 
Förskjutbar axel, låsanordning:    
 - påtagligt sliten/ur funktion  2 2 
Hjulinställning mycket felaktig  2x  
Boggilyft:    
 - påtagligt oljeläckage (olja droppar)  2x 2x 
 - upplyftbar axel går inte att sänka  2 2 
Krängningshämmare:    
 - mycket glapp  2  
 - brusten  2  
Tvärstag:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning/lös  2 2 
 - påtaglig skada  2 2 
 - lagring, mycket glapp  2 2 
Länkarm/stag:    
 - något bristfällig fastsättning/lös  2 2 
 - påtaglig skada (mjukrost, rosthål)  2 2 
Länkarmslagring :   
 - påtaglig skada/mycket glapp  2  
Spindelled:    
 - påtagligt glapp eller mycket sliten  2  
 - något bristfällig fastsättning/lös eller  
  felmonterad   
2  
Tätning på permanentsmord kulled:    
 - mycket skadad/saknas  2  
Spindeltapp/ -lagring:    
 - mycket axiellt/radiellt glapp  2  
Brist som medför risk för haveri  3 3 
 
3 DRIVSYSTEM  
3.1 KRAFTKÄLLA  
 
3.1.1  Motor (6.1.8, 8.4.1)  
3.1.1.1  Gasreglage (6.2.7)  
3.1.1.2  Motorfäste (6.1.8)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, täthet.  
 
Bilaga 3  
 157 TSFS 2017:54  
Metod  Okulärkontroll  i motorrum  och underifrån av motorfästen 
och förekomst av oljeläckage från motor.  
 
Funktionskontroll  av gasreglage vid enkel provkörning.  
 
3.1.2  Bränslesystem (6.1.3)  
3.1.2.1  Bränsletank (6.1.3)  
3.1.2.2  Tankband (6.1.3)  
3.1.2.3  Bränslerör (6.1.3)  
3.1.2.4  Bränsleslan g (6.1.3)  
3.1.2.5  Bränslepump (6.1.3)  
3.1.2.6  Bränslefilter (6.1.3)  
3.1.2.7  Tanklock (6.1.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, täthet, skada.  
 
Metod  Okulärkontroll  i motorrum och underifrån av tank, 
ledningar, pump, filter m.m. i bränslesystem. Gas avslöjas 
säkrast uppifrån (t.ex. i motorrum, förar -/passager -
arutrymme, lastutrymme). Verktyg får inte användas för att 
bedöma eventuella skador.  
 
3.1.3  Avgassystem (6.1.2)  
3.1.3.1  Grenrör (6.1.2)  
3.1.3.2  Avgasrör (6.1.2)  
3.1.3.3  Ljuddämpare (8.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättning,  täthet, slutrörs riktning.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning och skador som tyder på 
otäthet. Slutrörs riktning kontrolleras med avseende på 
risken för att avgaser tränger in i förar - eller passagerar -
utrymme.  
 
3.1.4  Elsystem  (4.11)  
3.1.4.1  Batteri  (4.13) 
3.1.4.2  Batterilåda  (4.13)  
3.1.4.3  Elledning  (4.11)  
3.1.4.4  Relä  (4.11)  
3.1.4.5  Generator  (4.11)  
3.1.4.6  Startmotor  (4.11)  
3.1.4.7  Tändlås  (7.3)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll  i motorrum och underifrån av ledningar 
och komponenter i elsystemet med avseende på fast sätt-
ning och skador som kan medföra risk för kortslutning.  
Bilaga 3  
 
 158 TSFS 2017: 54 
 
Funktionskontroll  av tändlås.  
 
3.1.6  Hydraulsystem  (6.2.9, 8.4.1)  
3.1.6.1  Hydraultank/behållare  (6.2.9)  
3.1.6.2  Hydraulmotor  (6.2.9)  
3.1.6.3  Hydraul rör (6.2.9)  
3.1.6.4  Hydraulslang  (6.2.9)  
3.1.6.5  Hydraulpump  (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, täthet, skador. Avser utrustning i hydraul -
system som inte finns upptagen i annat system och utrust -
ning vars systemtillhörighet inte med säkerhet kan 
bestämmas.  
 
Metod  Okulärkontroll . 
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (3.1 Kraftkälla)  Mdf Släp  
   
Motor:    
 - mycket bristfällig fastsättning  2  
 - påtagligt oljeläckage (olja droppar)  2x  
Gasreglage:    
 - funktion osäker  2x  
 - risk för allvarlig funktionsstörni ng 3  
Komponenter i bränslesystem:    
 - påtagligt läckage (vätska)  
- något läckage (metangas > 0,2 vol%) (endast 
traktor b)  2 
2  
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x  
 - tanklock saknas  2x  
Bränsletank:    
 - risk att lossna  3  
Bränslesystem:    
 - risk för brand  3  
Avgassystem:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x  
 - påtagligt läckage  2  
 - risk att lossna  3  
Avgasrör:    
 - utmynnar olämpligt (risk för avgaser i  
  personutrymme)   
2  
Elsystem:     
 - skador/bristfällig fastsättning med risk för  
  kortslutning   
2  
2 
 - batteri påtagligt bristfälligt fastsatt  2x  
Bilaga 3  
 159 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (3.1 Kraftkälla)  Mdf Släp  
 - risk för brand  3 3 
Hydraulsystem :   
 - påtagligt läckage (olja droppar)  2x 2x 
 - komponent/rör/slang, påtagligt bristfällig  
  fastsättning/påtagligt skadad   
2x  
2x 
 - risk för brand  3 3 
 
3.2 DRIVNING  
 
3.2.1  Växlingssystem  (6.1.7)  
3.2.1.1  Frikoppling (6.1.7)  
3.2.1.2  Växellåda (6.1.7)  
 
Kontroll  Funktion, skador, täthet.  
 
Metod  Funktionskontroll  vid enkel provkörning.  
 
Okulärkontroll  i motorrum och underifrån av skador o ch 
förekomst av oljeläckage från växellåda.  
 
3.2.2  Kraftöverföring  (6.1.7)  
3.2.2.1  Kardanaxel (6.1.7)  
3.2.2.2  Kardanaxelknut (6.1.7)  
3.2.2.3  Stödlager (6.1.7)  
3.2.2.4  Drivaxel (6.1.7)  
3.2.2.5  Drivaxelknut (6.1.7)  
3.2.2.6  Slutväxel (6.1.7)  
3.2.2.15  Kraftutt ag (6.1.7)  
3.2.2.16  Fördelningslåda (6.1.7)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, glapp, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  av axlar och driv -/kardanaxelknutar 
beträffande fastsättning skador och glapp samt förekomst 
av oljeläckage från slutväxel.  
  
Funktio nskontroll vid enkel provkörning.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (3.2 Drivning)  Mdf Släp  
   
Växellåda/slutväxel/fördelningslåda:    
 - påtagligt oljeläckage (olja droppar)  2x 2x 
Växlingssystem:    
 - funktionsbrist som påtagligt försvårar    
Bilaga 3  
 
 160 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (3.2 Drivning)  Mdf Släp  
  körning  2 
 - risk för funktionsbortfall  2  
Glappa, lösa, skadade detaljer i kraftöverföring som:    
 - påtagligt försvårar körning  2 2 
 - ger risk för funktionsbortfall  2 2 
Kraftuttag:    
 - skydd saknas  2  
 
4 BROMSSYSTEM  
4.1 FÄRDBROMS - PRESTANDA  
 
4.1.1  Reta rdation (1.2.2)  
 
Kontroll  Retardationsförmåga.  
 
Metod  Bromskontroll genom retardationsprov utförs på motor -
drivna fordon och släp. Prov kan genomföras om det finns 
en betong -, asfalt - eller likvärdig bromssträcka på ca  50 m 
tillgänglig, som är plan, jämn o ch fri från sand eller annat 
löst material.   
Retardationsmätare  
Montera och nollställ retardationsmätaren i fordonet. Välj 
en ingångshastighet till bromssträckan på 20  – 50 km/h 
beroende på fordonets maxhastighet. Bromsa så hårt det 
går utan att hjulen blo ckerar och avläs retardationen i m/s². 
Bromssträcka  
Fastställ fordonets hastighet, 20  – 50 km/h, och ansätt 
bromsen så hårt det går utan att hjulen blockerar. Mät 
effektiv bromssträcka.  
 
Bromskontroll i rullbromsprovare får utföras på fordon 
som får köras i rullbromsprovare. Kontrollen ska göras vid 
så höga bromskrafter som möjligt men får inte överstiga 
15 kN per enkelmonterat hjul. För dubbelmonterade däck 
och breddäck gäller 20  kN. Gränsvärdenas syfte är för att 
undvika däcksskador vid kontrollen. Medelb romskraft 
under ett hjulvarv ska ligga till grund för bedömning.  
 
Helt eller delvis hydraulisk transmission  
Den totala bromskraften bedöms med hänsyn till 
erforderlig pedalkraft. Vid tveksamhet om bromsförmågan 
ska en utökad kontroll göras vid provkörning.  
 
Bromssystem med pneumatiska bromscylindrar  
Sambandet mellan bromskraft - manövertryck fastställs 
och uppräknas enligt fastställd formel till garanterat tryck. 
Beräkningen kan utföras manuellt eller med datoriserad 
Bilaga 3  
 161 TSFS 2017:54  
bromsprovare. Manövertrycksmätare anslut s nära en 
bromscylinder efter de ventiler/anordningar som påverkar 
manövertrycket. Strävan ska vara att nå ett manövertryck 
som är minst 0,20  MPa  och som ger en bromskraft  nära 
hjulblockering  utan att överskrida gällande däckskade -
gränser. Beräkning vid ma növertryck under 0,20  MPa, 
dock lägst 0,15  MPa, får endast ske när fordonets 
konstruktion eller andra, inte påverkbara förhållanden, 
förhindrar att ett högre manövertryck uppnås. 
Lastsimulering ska användas för att uppnå acceptabla 
manövertryck. Observera att inte mer belastning än 
nödvändigt ska användas för att nå gränsen till 
hjulblockering (gäller även fordon som är dellastat). 
Manövertryck <  0,15 MPa får inte användas för 
beräkning/bedömning av retardation.  
Retardationen blir summan av alla hjuls extr apolerade 
bromskrafter dividerat med fordonets totalvikt eller, 
beträffande släpkärror och påhängsvagnar, den del av 
totalvikten som vilar på respektive fordons axlar eller, om 
uppgifterna saknas, fordonets garanterade axelbelastningar.  
 
Påskjutsbroms  
Kont roll av påskjutsbroms sker genom ansättning av 
bromsen med hjälp av särskilt verktyg. Den totala broms -
kraften bedöms med hänsyn till erforderlig manöverkraft 
på verktyget.  
 
Funktionskontroll  vid enkel provkörning utförs på alla 
motordrivna fordon.  
 
Grund för bedömning (4.1 Färdbroms – prestanda)  Mdf Släp  
   
Traktor <  30 km/h (1994 och tidigare):    
 - retardation <  2,5 m/s² 2  
 - retardation <  2,0 m/s² 3  
Traktor (1995) eller >  30 km/h:    
 - S > (V²/116)  + 0,15V  2  
 - S > ((V²/116)  + 0,15V)1,2  3  
Terrängvagn:    
 - S > (V²/150)  + 0,2(V+5)  2  
 - S > ((V²/150)  + 0,2(V+5))1,2  3  
Motorredskap klass II och bil ombyggd till 
motorredskap klass II:    
 - retardation <  2,5 m/s² 2  
 - retardation <  2,0 m/s² 3  
Motorredskap klass I (inte mobilkran):    
 - S > (V²/150)  + 0,2(V+5)  2  
 - S > ((V²/150)  + 0,2(V+5))1,2  3  
Motorredskap klass I, mobilkran (karosserikod  90), 
< 60 km/h:    
Bilaga 3  
 
 162 TSFS 2017: 54 
 - S > (V²/92)  + 0,15V  2  
 - S > ((V²/92)  + 0,15V)1,2  3  
Motorredskap klass I (1991), karosserikod  90, 
> 60 km/h:    
 - S > (V²/130)  + 0,15V  2  
 - S > ((V²/130)  + 0,15V)1,2  3  
Motorredskap klass I (1990 och tidigare), 
karosserikod  90, >  60 km/h:    
 - S > (V²/116)  + 0,15V  2  
 - S > ((V²/116)  + 0,15V)1,2  3  
EG-mobilkran:  
- S > (V²/130)  + 0,15V  
- S > ((V²/130)  + 0,15V)1,2   
2 
3  
Släpvagn som dras av tung terrängvagn ≤  30 km/h, 
traktor eller motorredskap klass II (2005):    
 - S > (V²/116)  + 0,15V   2 
 - S > ((V²/116)  + 0,15V)1,2   3 
Släpvagn som dras av tung terrängvagn >  30 km/h 
eller motorredskap klass I (2005) eller av EG -
mobilk ran:   
 - S > (V²/150)  + 0,2(V+5)    2 
 - S > ((V²/150)  + 0,2(V+5))1,2   3 
 
4.2 FÄRDBROMS - FUNKTION  
 
4.2.1  Bromskraftfördelning  (1.2.1)  
 
Kontroll  Funktion med avseende på bromskraftfördelning mellan 
hjulen på samma axel och mellan axlarna.  
 
Metod  Bromsk ontroll:  Bromskraftfördelning kontrolleras genom 
provkörning eller i rullbromsprovare . 
Oavsett om retardationsförmågan bedöms tillräcklig enligt 
4.1 Färdbroms - prestanda ska anmärkning ske när broms -
kraften på en enskild axel påtagligt understiger den 
bromskraft som axeln ska svara för.  
Om fordonets sneddragning kräver att föraren styr emot 
påtagligt vid normal ansättning av färdbromsen, för att 
bibehålla kursen rakt fram inom en zon som är 3,5  m bred, 
är sneddragningen att anse som påtaglig.  
 
Kontroll i rullbromsprovare  
Kontroll av bromskraftfördelning mellan hjulen på samma 
axel sker  genom att bromsarna ansätts tills det mest 
bromsade hjulet uppnått en bromskraft i närheten av 
blockering eller maximalt 15  kN på enkelmonterat hjul, 
20 kN på dubbelmonterat  och breddäck. Låt bromskraften 
stabiliseras före avläsning. Medelbromskraft under ett 
hjulvarv ska ligga till grund för bedömning.  
Bilaga 3  
 163 TSFS 2017:54  
 
Beräkningen utförs i datoriserad bromsprovare eller 
manuellt. Bromskrafter under 0,5  kN (på det mest 
bromsade hjulet)  eller bromskrafter vid manövertryck 
< 0,20 MPa bör inte användas för bedömning av ojämn 
bromsverkan om inte  
- skillnaden i bromskraft klart kan härledas till ett 
tekniskt fel i systemet, eller  
- bromskraften på ett av hjulen är minst 5  kN. 
 
Funktionskontroll  vid e nkel provkörning utförs på alla 
motordrivna fordon.  
 
4.2.2  Systemfunktion (1.2.1)  
4.2.2.1  Ansättningstid (1.2.1)  
4.2.2.2  Lossningstid (1.2.1)  
 
Kontroll  Funktion  med avseende på följsamhet, förlust - och 
lossningstid.  
 
Täthet  med avseende på inre läckage (sj unkande pedal) 
och läckage på pneumatiskt system som inte kan hänföras 
till annan viss komponent ska noteras under denna rubrik.  
 
Metod  Bromskontroll . Vid bromskontroll observeras tendenser 
till lång ansättnings -/lossningstid för vidare uppföljning vid 
underredskontroll (igensatta/skadade ventiler). Startryck i 
bromscylinder kontrolleras på fordon med pneumatiska 
bromsar.  
 
Täthetskontroll  
- På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom att 
tendenser observeras på sjunkande pedal vid högt och 
lågt tryck. Tä thetskontroll ska följas av okulärkontroll 
för att avslöja eventuellt läckage.  
- På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom att 
lyssna efter läckage med systemet trycksatt. Konstateras 
läckage startas motorn (tomgångsvarvtal), matartryck 
0,6 MPa, med f ärdbromsen ansatt. Ökar trycket eller är 
konstant ska läckaget anses vara ”något”, minskar 
trycket ska en bedömning av läckagets storlek göras 
och om läckaget kan medföra risk för bromsbortfall. 
Vid tveksamhet om vilket fordon som orsakar läckage, 
kopplas släpets slangar loss och ny kontroll utförs med 
enbart dragande fordon.  
På vissa fordon kan vakuumpumpens och bromsservons 
arbete uppfattas som inre läckage. Problemet märks tydlig -
ast på fordon med hög förstärkningsfaktor. Vid tveksamhet 
Bilaga 3  
 
 164 TSFS 2017: 54 
utförs täthetskon troll med avstängd motor och utan under -
tryck i bromsservon.  
 
4.2.3  Rörelsereserv (1.1.2)  
4.2.3.1  Pedalvägsreserv (1.1.2)  
4.2.3.2  Spakvägsreserv (1.1.2)  
4.2.3.3  Slaglängdsreserv (1.1.2)  
4.2.3.4  Påskjutsreserv (1.1.2)  
 
Kontroll  Funktion - rörelsereserv:  
- Med pedalvägsreserv avses bromspedalens ( -reglagets) 
rörelsereserv på hydrauliskt bromssystem.  
- Med slaglängdsreserv avses tryckstångens kvarvarande 
rörelseutrymme efter bromsansättning på pneumatiskt 
bromssystem. Vid lång slaglän gd på ett fordon med 
automatju stering i bromshävarm, ska bristfälligheten 
antecknas under position 4.4.3 Bromshävarm . 
- Med påskjutsreserv avses tryckstångens rörelsereserv 
på påskjutsbroms.  
 
Metod  Bromskontroll . Pedalvägs -, spakvägs - och påskjutsreserv 
kontrolleras och bedöms vid den h ögsta bromskraft som 
uppnås under bromskontrollen.  Vid tveksamhet sker 
bedömning av pedalvägsreserv vid körning.  
 
Okulärkontroll  av rörelsen på bromscylinderns trycktång.  
 
Mätning  av bromscylinders slaglängd görs vid tveksamhet 
om. Angivet värde för slaglä ngd gäller trycksatt system.  
För bromssystem av typ Z -kam gäller 1/5  slaglängds reserv.  
 
4.2.4  Hjulbroms (1.1.14)  
4.2.4.1  Bromstrumma (1.1.14)  
4.2.4.2  Bromsskiva (1.1.14)  
4.2.4.3  Bromsbelägg (1.1.13)  
4.2.4.4  Hjulcylinder (1.1.16)  
4.2.4.5  Bromsok (1.1.21)  
4.2.4.6  Bromssköld (1.1.21)  
 
Kontroll  Funktion  vad avser följsamhet, pulserande bromsverkan 
och anliggande broms.  
 
Fastsättning, skador, slitage  på bromstrumma, broms -
skiva, bromsbelägg, bromsok samt täthet  på hjulbroms. På 
bromssköld kontrolleras skador  som enbart påverkar 
fastsättning av bromskomponenter.  
 
Bilaga 3  
 165 TSFS 2017:54  
Metod  Bromskontroll . Pulsering och följsamhet kontrolleras 
genom att bromsen ansätts gradvis till ett så högt värde 
som möjligt utan hjulblockering. Anliggning kontrolleras 
som avslutande moment.  
 
Okulär kontroll  från in - och utsidan. Vid tecken på 
anliggande broms görs om möjligt kontroll med upplyft 
axel.  
 
Täthetskontroll   
- På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom at t 
lyssna efter läckage med systemet trycksatt.  
 
Funktionskontroll  vid enkel provkörning för kontroll och 
bedömning av pulsering görs på motordrivna fordon.  
 
4.2.5  Tillsatsbroms (1.1.19, 1.5)  
4.2.5.1  Retarder (1.1.19, 1.5)  
4.2.5.2  Avgasbroms (1.1.19, 1.5)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  för att avslöja ändringar/skador som på -
verkar bromsens funktion. Har tillsatsbroms inte möjlighet 
att fungera får fordonet ändå godkännas under förutsättning 
att särskilt reglage för anordningen d emonterats och ingen 
notering finns kvar i trafikregistret.  
 
Täthetskontroll  på pneumatisk manövrering sker genom 
att lyssna efter läckage.  
 
4.2.6  Katastrofbroms (1.1.20)  
4.2.6.1  Katastrofbromsvajer (1.1.20)  
 
Kontroll  Funktion  (pneumatisk). Funktionsmöjlig het (mekanisk).  
 
Metod  Funktionskontroll  på pneumatiskt system genom att 
bromsslangar kopplas loss från dragfordonet. Dra försiktigt 
med dragande fordon för att kontrollera ansättningen.  
 
Okulärkontroll  av mekanisk katastrofbroms.  
 
Bedömning  
Grund för bedö mning (4.2 Färdbroms – funktion)  Mdf Släp  
   
Skillnad i bromskraft mellan hjulen på samma axel   
Bilaga 3  
 
 166 TSFS 2017: 54 
Grund för bedö mning (4.2 Färdbroms – funktion)  Mdf Släp  
> 50 % av mest bromsat hjul  2 2 
Påtagligt felaktig bromskraftfördelning mellan olika 
axlar   
2  
2 
Mycket låg bromskraft på en eller flera axlar  2 2 
En hj ulbroms, ur funktion, på en axel  2 2 
Påtaglig sneddragning vid bromsning på väg  2 2 
Mycket stor sneddragning vid bromsning på väg  3 3 
Påtagligt okontrollerbar ansättning (hugger)  2 2 
Påtagligt pulserande bromsverkan  2 2 
Påtagligt anliggande broms  2x 2x 
Påtagligt lång ansättning -, förlust - eller lossningstid  2 2 
Pedalvägs -/spakvägs -/påskjutsreserv:    
 - < 1/4 av hela slaget  2 2 
Slaglängdsreserv:    
 - < 1/3 av hela slaget  2 2 
Bromskomponent:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning/montering  2 2 
 - påtagligt skadad  2 2 
 - något läckage  2 2 
 - saknas  2 2 
Hydraulsystem:    
 - pedal sjunker eller något läckage  2 2 
Pneumatiskt system:    
 - något läckage  2 2 
Bromstrumma/ -skiva:    
 - påtagligt skadad eller sliten  2 2 
Bromsbelägg:    
 - kvarvarand e friktionsmaterial <  2 mm 2x 2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
 - påtagligt bristfällig låsning  2x 2x 
 - påtagligt oljebemängda/skadade eller helt  
  utslitna   
2  
2 
Tillsatsbroms:    
 - saknar möjlighet att fungera  2x  
 - något läckage  2  
Katastrofbroms, mekanisk:    
 - saknar möjlighet att fungera   2 
Katastrofbroms, pneumatisk:    
 - ur funktion   2 
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
 
4.3 FÄRDBROMS – MANÖVRERING  
 
4.3.1  Reglage (1.1.1)  
4.3.1.1  Bromspedal (1.1.1)  
4.3.1.2  Pedalst äll (1.1.1)  
4.3.1.3  Fotbromsventil (1.1.7)  
Bilaga 3  
 167 TSFS 2017:54  
4.3.1.4  Handreglage (1.1.5)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, kärvning, täthet.  
Med reglage avses pedal och handreglage för färdbroms, 
samt fotbromsventil i pneumatiskt bromssystem.  
 
Metod  Okulärkontroll  under huv och från undersidan av lätt 
åtkomlig fotbromsventil.  
 
Funktionskontro ll vid enkel provkörning och i samband 
med bromskontroll.  
 
Täthetskontroll   
- På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt system  genomförs kontrollen genom att 
lyssna efter läckage med systemet tryck satt. 
 
4.3.2  Huvudcylinder (1.1.10)  
4.3.2.1  Bromsservo (1.1.10)  
4.3.2.2  Bromsvätskebehållare (1.1.10, 1.8)  
4.3.2.3  Tryckstång (1.1.10)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täthet, kärvning,  vätskenivå.  
 
Metod  Okulärkontroll  under huv och från undersidan av lätt 
åtkomlig huvudcylinder, bromsservo med ledningar och 
bromsvätskebehållare.  
 
Funktionskontroll  vid enkel provkörning och i samband 
med bromskontroll.  
 
Täthetskontroll  genom att tendens er till sjunkande pedal 
observeras vid högt och lågt tryck.  
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.3 Färdbroms – manövrering)  Mdf Släp  
   
Påtaglig skada eller påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
Något läckage (bromsvätska, vakuum/tryckluft etc.)  2 2 
Reglage:    
 - påtaglig kärvning/funktion osäker  2  
Bromsservo:    
 - ur funktion  2  
Bromsvätskenivå, låg  2x 2x 
Bromsvätska påtagligt förorenad  2  
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
 
Bilaga 3  
 
 168 TSFS 2017: 54 
4.4 FÄRDBROMS - TRANSMISSION  
 
4.4.1  Bromsledning (1.1.11, 1.1. 12) 
4.4.1.1  Bromsrör (1.1.11)  
4.4.1.2  Bromsslang (1.1.12)  
4.4.1.3  Elbromsledning (1.1.15)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, skaderisk, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån, under huv och från sidan via 
hjulhus. Vid osäkerhet om bedömning rengörs rost angripna 
ytor. Rengjorda rör som godkänns ska rost -
skyddsbehandlas. Vrid hjulen mellan fulla hjulutslag och 
kontrollera skaderisk. Kontroll med fulla rattutslag på 
fordon med flera styrbara axlar görs enbart om det enkelt 
går att lyfta de styrbara axlarna sam tidigt.  
 
Täthetskontroll  
- På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom att 
lyssna efter läckage med systemet trycksatt.  
 
4.4.2  Länksystem (1.1.15)  
4.4.2.1  Stag (1.1.15)  
4.4.2.2 Vajer (1.1.15)  
4.4.2.3  Tryckstångsled (1.1.15)  
4.4.2.4  Nockaxel (1.1.15)  
4.4.2.5  Nockaxellagring (1.1.15)  
 
Kontroll  Skador, kärvning, glapp, slitage, låsning.  
 
Metod  Okulärkontroll  av stag, vajer, leder, nockaxel, hävarmar 
mm i färdbromssystem.  
 
Glapp kontroll  sker på fordon som har tryckluftbromsar 
med bromshävarmar. Krafter anbringas på bromshävarm 
med hjälp av särskilt brytverktyg.  
 
Mätning  av glapp i länksystem genomförs vid osäkerhet 
om bedömning.  
 
4.4.3  Bromshävarm (1.1.15)  
4.4.3.1  Fixpunkt (1.1.1 8) 
4.4.3.2  Automatjustering (1.1.18)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet, skador, kärvning, glapp, låsning.  
 
Bilaga 3  
 169 TSFS 2017:54  
Metod  Okulärkontroll  av bromshävarm, hävarmens fixpunkt och 
automatjusteringens funktionsmöjlighet . 
 
Glappkontroll  sker genom att krafter anbringas på 
bromshävarm med hjälp av särskilt brytverktyg.  
 
Mätning  av glapp - bromshävarm/fixpunkt - genomförs 
vid osäkerhet om bedömning  
 
4.4.4  Bromscylinder (1.1.16)  
4.4.4.1  Fjäderbromscylinder (1.1.16)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Täthetskontroll  på pneumatiskt system genom att lyssna 
efter läckage med systemet trycksatt (P -broms lossad, 
färdbroms ansatt).  
 
Mätning  av bromscylinders slaglängd görs vid tvek samhet 
om bedömning.  
 
Rostskadekontroll  med verktyg utförs då rostangrepp 
kons tateras.  
 
4.4.5 Bromsventil (1.1.7)  
4.4.5.1  Reläventil (1.1.7)  
4.4.5.2  Snabblossningsventil (1.1.7)  
4.4.5.3  Tryckbegränsningsventil (1.1.7)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  av ventiler i hydrauliskt och pneumatiskt 
system (rel äventil, snabblossningsventil, tryckbegräns -
ningsventil m.m.). Kontroll underifrån, under huv och från 
sidan.  
 
Täthetskontroll  
- På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom  
att lyssna efter läckage med systemet trycksatt.  
 
4.4.6  Uttag (1.1.8)  
4.4.6.1  Bromsuttag (1.1.8)  
4.4.6.2  Mätuttag (1.1.8 , 1.1.22 ) 
4.4.6.3  Utrustning, luftmanövrerad (1.1.19)  
Bilaga 3  
 
 170 TSFS 2017: 54 
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  av mätutt ag och bromsuttag.  
 
Funktionskontroll  görs i de fall mätuttag/bromsuttag 
används i samband med bromskontroll.  
 
Täthetskontroll  
- På hydrauliskt system genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom  att 
lyssna efter läckage med systemet trycksatt.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.4 Färdbroms – transmission)  Mdf Släp  
   
Bromsledning:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
 - påtaglig skada eller risk för skada  2 2 
Något läckage  2 2 
Låsning osäker eller saknas  2 2 
Påtagligt skadade/slitna eller felmonterade detaljer  2 2 
Påtaglig kärvning (ingen återgång)  2 2 
Länksystem mellan bromscylinder och nockaxel:    
 - totalt glapp >  10 mm 2 2 
Enskild led/fixpunkt i färdbromssystem:    
 - glapp > 3 mm 2 2 
Bromshävarm:    
 - påtagligt skadad/sliten  2 2 
Automatjustering:    
 - bristfällig funktion  2 2 
Bromscylinder:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning/montering  2 2 
 - påtagligt skadad/något läckage  2 2 
Bromsventil:    
 - påtagligt brist fällig fastsättning  2 2 
Mätuttag:    
 - ur funktion/kärvar  2x 2x 
Bromsuttag:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - påtagligt skadat/kärvar  2 2 
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
 
4.5 FÄRDBROMS - REGLERING  
 
Bilaga 3  
 171 TSFS 2017:54  
4.5.1  Lastkännande ventil (1.1.17)  
4.5.2  ABS -system (1.6)  
4.5.2.1  ABS -indikering (1.6, 1.7)  
4.5.2.2  Reglerventil för ABS (1.6)  
4.5.2.3  Kontaktdon (1.6)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet  på varningsanordning för ABS. Med 
”ABS” avses samtliga elektroniska antilåssystem (t.ex. 
EBS).  
 
Skado r, täthet  på komponenter.  
 
Metod  Okulärkontroll  av lätt kontrollerbar lastkännande ventil. På 
mekaniskt styrd ventil kontrolleras även länksystem. 
Kontroll underifrån och från sidan av lätt kontrollerbara 
komponenter i ABS -system.  
 
Täthetskontroll  
- På hydra uliskt system genomförs kontrollen genom 
okulärkontroll efter tryckprov.  
- På pneumatiskt system genomförs kontrollen genom att 
lyssna efter läckage med systemet trycksatt.  
 
4.5.3  Påskjutsanordning (1.1.23)  
4.5.3.1  Svängningsdämpare (1.1.23)  
4.5.3.2  Backspär r (1.1.23)  
 
Kontroll  Funktion  på svängningsdämpare.  
 
Funktionsmöjlighet  på backspärr . 
 
Skador, glapp, kärvning, fastsättning  på påskjuts -
anordning . 
 
Metod  Okulärkontroll  av skador och backspärrens funktions -
möjlighet.  
 
Funktionskontroll  av svängningsdämpar e vid enkel 
provkörning.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (4.5 Färdbroms – reglering)  Mdf Släp  
   
Lastkännande ventil:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2 2 
 - något läckage  2 2 
 - påtagligt skadad  2 2 
 - ur funktion/saknar möjlighet att fungera  2 2 
Bilaga 3  
 
 172 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (4.5 Färdbroms – reglering)  Mdf Släp  
ABS:    
 - saknar möjlighet att fungera  2x 2 
 - indikering, ur funktion/varnar för fel i  
  systemet   
2x  
 - ledning/komponent, påtagligt skadad/något  
  läckage   
2x  
2x 
Kontaktdon:    
 - påtagligt skadat  2x 2x 
Påskjutsanordning:    
 - påtagligt gl app/skadad/kärv   2 
 - något bristfällig fastsättning/lös   2 
 - svängningsdämpare, påtagligt svag  
  dämpverkan    
2x 
 - backspärr, saknar möjlighet att fungera   2x 
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
 
4.6 FÄRDBROMS - ENERGIFÖRSÖRJNING  
 
4.6.1  Tryckluftsystem  
4.6.1.1  Kompressor (1.1.3)  
4.6.1.2  Trycklufttank (1.1.9)  
4.6.1.3  Dräneringsanordning (1.1.9)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, täthet, kapacitet, 
förekomst av vatten/olja.  
 
Metod  Okulärkontroll av fastsättning och skador på tryck -
lufttank. 
 
Täthetskontroll  genom att lyssna efter läckage med 
matarsystemet trycksatt.  
 
Funktionskontroll:  Kontrollera förekomst av vatten/olja i 
tank om dräneringsanordning finns och den kan öppnas 
utan verktyg.  
 
Mätning  av kompressors kapacitet sker vid tecke n på för 
låg kapacitet. Mätningen utförs genom att från utgångs -
trycket 0,6  MPa i trycklufttankarna och med motorn på 
halva maxvarvtalet kontrollera tiden som åtgår för att 
uppnå 0,7  MPa. Eventuell släpvagn ska vid provet vara 
frånkopplad.  
 
4.6.2 Frysskydd  (1.1.21)  
4.6.2.1  Lufttork (1.1.21)  
4.6.2.2  Frysskyddsvätskebehållare (1.1.21)  
 
Bilaga 3  
 173 TSFS 2017:54  
Kontroll  Funktion, vätskenivå.  
 
Metod  Okulärkontroll.  Vätskenivå kontrolleras på fordon med 
lätt åtkomlig frysskyddsvätskebehållare.  
 
4.6.3  Vakuumsystem  
4.6.3.1  Vakuumtank (1.1 .3) 
 
Kontroll  Funktion, vätskenivå.  
 
Metod  Okulärkontroll . Vätskenivå kontrolleras på fordon med 
lätt åtkomlig frysskyddsvätskebehållare.  
 
4.6.4  Varningsanordning (1.1.4)  
4.6.4.1  Tryckmätare (1.1.4)  
4.6.4.2  Lågtrycksindikator (1.1.4)  
 
Kontroll  Funktion.  
 
Metod Okulärkontroll  av mätare för tryckluft/vakuum i samband 
med körning.  
 
Funktionskontroll  av lågtrycksindikator (optisk eller 
akustisk signal) genom att trycket i en bromskrets sänks till 
0,35 MPa.  
 
4.6.5  Reservbroms (1.3.1)  
 
Kontroll  Funktion.  
 
Metod  Funktionskontroll  genom att ansätta färdbromsen när 
motorn är avstängd.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (4.6 Färdbroms – 
energiförsörjning)  Mdf Släp  
   
Trycklufttank:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning/skadad  2x 2x 
 - påtagligt läckage  2 2 
 - något vatten/olja i tank på fordon med 
lufttork   
2x  
 - mycket vatten/olja i tank utan lufttork  2x  
Dräneringsanordning:    
 - ur funktion  2x 2x 
Kompressor:    
 - kapacitet för låg, tid från 0,6 till 0,7  MPa   
Bilaga 3  
 
 174 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (4.6 Färdbroms – 
energiförsörjning)  Mdf Släp  
  > 60 sek 2 
Frysskyddsanordning:    
 - ur funktion  2x  
Vakuumtank:    
 - påtaglig bristfällig fastsättning  2x 2x 
 - något läckage  2 2 
Mätare för tryckluft/vakuum:    
 - ur funktion  2x  
Lågtrycksindikator:    
 - varnar inte för tryck under 65  % av  
  beräkningstrycket (0,35  MPa)   
2x  
Reservbroms :   
 - ur funktion  2  
Brist som medför risk för bromsbortfall  3 3 
 
4.7 PARKERINGSBROMS  
 
4.7.1  Bromsfunktion (1.1.15)  
4.7.1.1  Bromsverkan ( 1.4.1, 1.4.2)  
4.7.1.2  Rörelsereserv (1.1.6)  
4.7.1.3  Reservbroms (1.3.1)  
 
Kontroll  Funktion  med avseende på parkerin gsbromsens totala 
bromskraft,  anliggning, rörelsereserv.  
 
Funktion  på reservbroms avser fordon där parkerings -
broms används som reservbroms.  
 
Metod  Bromskontroll  utförs på fordon vid provkörning eller i 
rullbromsprovare om sådan finns tillgänglig.  
 
4.7.2  Transmission (1.1.6)  
4.7.2.1  Reglage (1.1.6)  
4.7.2.2  Parkeringsbromsventil (1.1.7)  
4.7.2.3  Spärrmekanism (1.1.6)  
4.7.2.4  Stag (1.1.6)  
4.7.2.5  Vajer (1.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, kärvning, slitage, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrå n. 
 
Funktionskontroll . 
 
Täthetskontroll  på pneumatiskt system genom att med 
lossad parkeringsbroms lyssna efter läckage.  
Bilaga 3  
 175 TSFS 2017:54  
 
4.7.3  Hjulbroms (1.1.13, 1.1.14)  
4.7.3.1  Bromstrumma (1.1.14)  
4.7.3.2  Bromsskiva (1.1.14)  
4.7.3.3  Bromsbelägg (1.1.13)  
 
Kontroll  Fasts ättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån och från sidan.  
 
Bedömning  Kan inte rörelsereserven säkert fastställas görs bedömning 
först då hela slaget utnyttjats.  
 
Grund för bedömning (4.7 Parkeringsbroms)  Mdf Släp 
   
Traktor, Terrängvagn,  Motorredskap klass  II, Bil 
ombyggd till Motorredskap Klass  II (1974) och 
Motorredskap klass  I (mobilkran karosserikod  90):   
 - parkeringsbroms bedöms ha otillräcklig  
  bromskraft för att kunna kvarhålla fordonet i  
  14 % lutning   
 
2x  
Motorredskap klas s I:   
 - parkeringsbroms håller inte kvar fordonet i  
  16 % lutning   
2x  
Bil ombyggd till Motorredskap Klass  II, släpvagn som 
dras av terrängvagn  > 30 km/h eller av Motorredskap 
klass  I:   
 - parkeringsbroms bedöms ha otillräcklig  
  bromskraft för att kunna kvarhålla fordonet i  
  8 % lutning   
 
2x  
 
2x 
Ingen verkan på en sida  2x 2x 
Ur funktion  2 2 
Rörelsereserv:    
 - < 1/4 av hela slaget  2x 2x 
Påtaglig kärvning/anliggning  2 2x 
Spärrmekanism:    
 - funktion osäker eller ur funktion  2 2 
Låsning:    
 - osäker/saknas  2 2 
Mycket bristfällig fastsättning  2 2 
Påtagligt skadade/slitna eller felmonterade/ 
demonterade detaljer   
2  
2 
Något läckage  2 2 
Terrängvagn, Motorredskap klass  I:    
 - reservbroms S  > (V²/75) + 0,4(V+5)  2 2 
Motorredskap klass  I (mobilkran karosserikod  90):   
 - reservbroms S  > (V²/46) + 0,15V  2  
 
Bilaga 3  
 
 176 TSFS 2017: 54 
5 STYRSYSTEM  
5.1 STYRMEKANISM  
 
5.1.1  Ratt  (2.2.1)  
5.1.1.1  Rattjustering  (2.2.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp, kärvning.  
 
Metod  Okulärkontroll  från förarplats, under huv och frå n 
undersidan. Om möjligt - känn på detaljen.  
 
Glappkontroll  sker genom att påföra krafter via 
styrmekanismen. Vid misstanke om glapp eller lös 
medbringare ansätts krafter i rattaxelns längdriktning  
(via ratten).  
 
5.1.3  Rattaxel  (2.2.2)  
5.1.3.1  Rattaxelknu t (2.2.2)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll  och känn att ratten sitter fast. Har ratt 
bytts ut och körbarheten kan ifrågasättas görs kontroll vid 
enkel provkörning.  
 
5.1.4  Styrväxel  (2.1.1)  
5.1.4.1  Styrservo (2.1.5)  
5.1.4.2  Skyddsbälg ( 2.1.3)  
5.1.4.3  Styrservoledning  (2.1.5)  
5.1.4.4  Styrdämpare (2.1.1)  
5.1.4.6  Styrcylinder (2.1.1)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, glapp, kärvning, täthet.  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån, under huv och från sidan via 
hjulhus. Skador kontrolleras också genom att tendenser till 
kärvning/lagerskador observeras då hjulet vrids mellan 
fulla rattutslag på axel som lyfts (undvik slag i ändläge). 
Kontroll med fulla rattutslag på fordon med flera styrbara 
axlar görs enbart om det enkelt går att lyfta de st yrbara 
axlarna samtidigt. Vid kontroll som sker i fält på fordon 
med hög bruttovikt, får okulärkontroll ske utan att en eller 
flera av fordonets axlar har lyfts med hjälp av separat 
domkraft.  
 
Glappkontroll  sker genom att vrida på ratten och genom 
att anbr inga krafter på hjulet med handkraft. Även 
styrväxelns fastsättning kontrolleras i samband med 
Bilaga 3  
 177 TSFS 2017:54  
glappkontroll. På fordon med styrservo bedöms glapp i 
styrväxel med motorn i gång.  
 
Funktionskontroll  vid enkel provkörning.  
 
5.1.5  Systemfunktion  
5.1.5.1  Styrni ng (2.1.4)  
 
Kontroll  Funktion, skador, kärvning.  
 
Metod  Funktionskontroll  vid enkel provkörning . Avser brister 
som upptäcks vid körning eller hjulvridning och inte med 
säkerhet kan härledas till viss position/komponent.  
 
5.1.6  Kulvändkrans  (2.5)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp, kärvning.  
 
Metod  Okulärkontroll  av skruvar och skador. Kontrollera 
rörelsen (ändring av spaltavstånd) i kulvändkrans samt 
kransens fastsättning genom att anbringa krafter vertikalt.  
 
5.1.7  Alternativ styrning (2.6)  
5.1.7.1  Spak styrning (2.6)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp, kärvning, funktion.  
 
Metod  Okulärkontroll  från förarplats, under främre huv och från 
undersidan. Om möjligt - känn på detaljen.  
 
Glappkontroll  sker genom att påföra krafter via 
styrmekanismen.  
 
5.1.8  Nödstyrning (2.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, funktion.  
 
Metod  Okulärkontroll  från förarplats, under huv och från 
undersidan. Om möjligt - känn på detaljen.  
 
5.1.9  Midjestyrning (2.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp, kärvning . 
 
Metod  Okulärkont roll av skruvar och skador. Kontrollera 
rörelsen (ändring av spaltavstånd) i midjans led och lagring 
genom att anbringa växelvisa krafter.  
 
Bilaga 3  
 
 178 TSFS 2017: 54 
Bedömning  
Grund för bedömning (5.1 Styrmekanism)  Mdf Släp 
   
Ratt:    
 - något bristfällig fastsättning  2  
 - ändrad/skadad så att körbarhet påtagligt  
  försämras   
2  
Rattjustering:    
 - något bristfällig låsning  2  
Rattaxel:    
 - påtagligt skadad  2  
Rattaxelknut/medbringare:    
 - något bristfällig fastsättning  2  
 - påtagligt glapp/kärv  2  
 - påtagligt skad ad 2  
Styrväxel:    
 - påtagligt oljeläckage  2 2 
 - något bristfällig fastsättning/lös  2 2 
 - påtagligt kärv/skadad/glapp  2 2 
Styrservo:    
 - rör/slang/elledning påtagligt skadad  2 2 
Styrdämpare:    
 - mycket lös  2x 2x 
Skyddsbälg:    
 - mycket skada d 2 2 
Styrning:    
 - påtaglig kärvning  2 2 
Hjul nöter mot andra detaljer  2 2 
Kulvändkrans/midjestyrning:    
 - enstaka skruv/mutter något lös  2x 2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning/något lös  2 2 
 - påtagligt skadad/kärv/glapp  2 2 
Alternativ sty rning:    
 - något bristfällig fastsättning  2  
 - ändrad/skadad så att körbarhet påtagligt  
  försämras   
2  
Nödstyrning:    
 - något bristfällig fastsättning  2  
 - ändrad/skadad så att körbarhet påtagligt  
  försämras   
2  
 - ur funktion  2  
Brist som me dför risk för separation/funktionsbortfall  3 3 
 
5.2 LÄNKAGE  
 
5.2.1  Arm/stag (2.1.3)  
5.2.1.1  Sektorarm (2.1.3)  
5.2.1.2  Styrarm (2.1.3)  
Bilaga 3  
 179 TSFS 2017:54  
5.2.1.3  Styrarmslagring (2.1.3)  
5.2.1.4  Styrstag (2.1.3, 2.3)  
5.2.1.5  Styrlänk (2.1.3, 2.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skado r, glapp  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning och skador.  
 
Rostskadekontroll  utförs på styrarm av plåtprofil när 
rostangrepp konstateras.  
 
Glappkontroll  av styrarmslagring sker genom att krafter 
ansätts växelvis i styrsystemet eller direkt på lagringen.  
 
5.2.2  Styrled (2.1.3)  
5.2.2.1  Tätning (2.1.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, glapp/slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  av skador på styrleder och på 
permanentsmorda kulleders tätning. Kontroll av 
fastsättning sker okulärt i samband med glappkontroll.  På 
kulled  kontrolleras kulans läge i kulhuset genom att ledens 
längd bedöms.  
 
Glappkontroll  avser axiellt och radiellt glapp  
Lätta fordon  
- Axiellt  glapp kontrolleras genom att drag och tryck -
krafter påförs leden med handkraft eller verktyg när 
hjulen är i körläge. K ontroll görs när kulans läge eller 
ledens konstruktion/skick ger anledning.  
- Radiellt glapp kontrolleras genom att leden utsätts för 
växelvisa sidokrafter med hjulen i rakt -fram -läge. 
Krafterna åstadkoms genom rattvridning eller genom att 
krafter anbringas på hjulet. Körläge eftersträvas.  
Tunga fordon  
- Axiellt  glapp kontrolleras genom att drag och tryck krafter 
påförs leden med verktyg när hjulen är i körläge.  
- Radiellt  glapp kontrolleras genom att leden utsätts för 
växelvisa sidokrafter med hjulen i rakt -fram-läge. 
Krafterna åstadkoms genom rattvridning. Körläge 
eftersträvas.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (5.2 Länkage)  Mdf Släp  
   
Sektorarm/styrarm:    
 - påtagligt lös eller mycket skadad  2 2 
Bilaga 3  
 
 180 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (5.2 Länkage)  Mdf Släp  
Styrarm:    
 - mjukrost, rosthål eller felaktig reparation  2 2 
Styrarmslagring:    
 - mycket glapp  2 2 
Styrstag/styrlänk:    
 - mycket skadad  2 2 
Styrled:    
 - påtagligt lös eller påtagligt skadad  2 2 
 - mycket glapp/sliten  2 2 
Tätning på permanentsmord led:    
 - mycket skadad eller saknas  2x 2x 
Brist som med för risk för funktionsbortfall/separation  3 3 
 
6 KAROSSERI  
6.1 KAROSSENS UTSIDA  
 
6.1.1  Dörr (6.2.3)  
6.1.1.1  Dörrlås  (6.2.3)  
6.1.1.3  Dörrgångjärn  (6.2.3)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador  på dörrgångjärn och 
dörrlås.  
 
Metod  Okulärkontroll  
 
Funktion skontroll  sker genom att dörren öppnas och 
stängs. Vid indikation om brister på gångjärn görs kontroll 
genom att med något öppen dörr lyfta i dörren. Samtliga 
sidodörrar för förare och passagerare ska kunna öppnas.  
 
6.1.2  Främre huv  (6.2.9)  
6.1.2.1  Huvlås (6.2.9)  
6.1.2.3  Huvgångjärn (6.2.9)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, kärvning på huvlås.  
 
Fastsättning skador på huvgångjärn.  
 
Skador  på huv.  
 
Metod  Okulärkontroll.   
 
Funktionskontroll  av huvlås och reglage för huvlås, även 
återgång på reglage och  lås. 
 
6.1.3  Kaross (6.2.1)  
6.1.3.1  Hytt (6.2.1)  
Bilaga 3  
 181 TSFS 2017:54  
6.1.3.2  Stötfångare  (6.1.4)  
6.1.3.3  Fotsteg  (6.2.8)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll  under -, fram - och bakifrån samt från  sidan 
av karosseri och karosseridetaljer.  
 
6.1.4  Stänkskydd  (6.2.10) 
6.1.4.1  Stänkskärm  (6.2.10)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täckande funktion.  
 
Metod  Okulärkontroll.   
 
Mätning  av stänkskydds höjd över marken sker vid 
osäkerhet om bedömning.  
 
6.1.5  Ruta  
6.1.5.1  Vindruta  (3.2)  
6.1.5.2  Sidoruta  (3.2)  
 
Kontroll  Skador , genomsikt.  
 
Metod  Okulärkontroll . 
 
6.1.6  Parkeringsstöd  (6.2.9)  
6.1.6.3  Stödben  (6.2.9)  
6.1.6.4  Stödhjul  (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning.  
 
Metod  Okulärkontroll av stödben för tippkran m.m. och stödhjul 
med avseende på risken för att stödben/stödhjul fälls  ut 
eller faller ner under körning.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (6.1 Karossens utsida)  Mdf Släp  
   
Dörrgångjärn/ -lås:   
 - påtagligt bristfälligt/funktion osäker  2x 2x 
 - påtagligt löst  2x 2x 
Dörr:    
 - går inte att öppna  2  
 - skarpa kanter so m medför risk för  
  personskada   
2  
2 
Huvlås:    
Bilaga 3  
 
 182 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (6.1 Karossens utsida)  Mdf Släp  
 - osäker funktion /återgång  2  
Huvgångjärn:    
 - mycket bristfälligt  2  
Kaross/huv/hytt:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
 - skarpa kanter som medför risk för  
  personskada  
- fotsteg/fot stegsram till hytt, bristfällig 
fastsättning (endast traktor b)  
  
2 
2  
2 
Skärm skadad på sådant sätt att:    
 - skarpa kanter medför risk för personskada  2x 2x 
 - fastsättningen är mycket bristfällig  2x 2x 
Föreskrivet stänkskydd:    
 - täcker inte däcke ts slitbana  2x 2x 
Vindruta/främre sidoruta:    
 - repor/skador/dekaler i förarens siktfält som  
  påtagligt försämrar sikten   
2x  
Parkeringsstöd:    
 - påtagligt löst/osäker låsning   2x 
Risk för att karosseridelar lossnar  3 3 
 
6.2 PERSONUTRYMME  
 
6.2.1  Säkerhetsbälte (7.1.2)  
6.2.1.1  Säkerhetsbältesband (7.1.2)  
6.2.1.2  Säkerhetsbälteslås (7.1.2)  
6.2.1.3  Upprullningsdon (7.1.2)  
6.2.1.4  Bältessträckare  (7.1.4)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador  kontrolleras på alla 
sittplatser som har säkerhetsbälten.  
 
Metod  Okulärkontroll av skador och fastsättning. Större delen av 
bältesbandet rullas ut för kontroll. Fastsättning avser lätt 
kontrollerbara fästskruvar.  
 
Funktionskontroll:  
Upprullningsdon kontrolleras genom snabba ryck i 
bältesbandet.  
Bälteslås kontro lleras genom att bältet kopplas i låsläge.  
 
6.2.2  Förar -, passagerarplats (6.2.9)  
6.2.2.1  Förarsäte, spärranordning (6.2.5)  
6.2.2.2  Förarsäte (6.2.5)  
6.2.2.3  Passagerarsäte (6.2.6)  
 
Bilaga 3  
 183 TSFS 2017:54  
Kontroll  Fastsättning, skador.  
Täthet genom att kontrollera skador och eve ntuella 
ändringar som medför risk att avgaser tränger in i 
personutrymme.  
 
Metod  Okulärkontroll  av förarsäte i samband med enkel 
provkörning. Ingen särskild kontroll av passagerarsäte 
(bedöms endast i uppenbara fall).  
Om otätheter finns görs kontroll vid f ullständig 
provkörning för att, så långt möjligt, avgöra om avgaser 
kommer in i personutrymme.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (6.2 Personutrymme)  Mdf Släp  
   
Bälteslås:    
 - låser inte på normalt sätt  2x  
 - kan öppnas vid ryck i bandet  2x  
Upprullni ngsdon:    
 - spärrar inte vid ryck i bandet  2x  
 - skadat så att upprullning/användning  
  försvåras   
2x  
Bältessträckare:    
 - sträckare av engångstyp har löst ut  2x  
Bältesband:    
 - skadat så att upprullning/användning  
  försvåras   
2x  
 - hål elle r kantskador på >  0,5 cm 2x  
Säkerhetsbälte:    
 - något bristfällig fastsättning  2x  
Förar -/passagerarsäte:    
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x  
 - spärranordning, funktion osäker  2  
 - ryggstöd, påtagligt skadat eller funktion  
  osäker   
2  
Avgaser i personutrymme  2  
Utrustning, så utformad eller placerad att:    
 - påtagligt ökad risk för personskada  
  föreligger   
2x  
 
6.3 LASTHANTERING  
 
6.3.1  Lastutrymme (6.2.1)  
6.3.1.1  Lastplan (6.2.1)  
6.3.1.2  Sidobalk  (6.1.1)  
6.3.1.3  Tvärbalk  (6.2.2)  
6.3.1.4 Låsanordning (6.1.1)  
6.3.1.5  Tippanordning (6.2.9)  
Bilaga 3  
 
 184 TSFS 2017: 54 
6.3.1.6  Tippbäraxel (6.1.1)  
6.3.1.7  Tipplås (6.1.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, täthet.  
Fordonsmonterade stödben för tippanordning m.m. bedöms 
enligt position 6.1.6 Parkeringsstöd.  
 
Metod  Okulärko ntroll underifrån och från sidan av fastsättning, 
skador och täthet.  Vid tecken på brister som gäller fast -
sättning görs kontroll genom att krafter påförs infäst -
ningspunkten med hjälp av verktyg. I kontroll av fast -
sättning ingår också tippbäraxel, tipplå s och lås för 
lastbärare.  
 
Rostskadekontroll  med verktyg utförs när rostangrepp 
konstaterats.  
 
Skador på lastutrymme ska kontrolleras och bedömas med 
hänsyn till den last som fordonet är avsett för, det är 
lastutrymmets egenskaper att uppbära och kvarhåll a last 
som ska vara avgörande. Lastutrymme som utsätts för 
punktbelastning ska ägnas särskild uppmärksamhet. 
Upptäcks skadat golv i t.ex. fordon för hästtransport görs, 
om möjligt, kontroll invändigt genom att lyfta på mattor.  
 
Låsanordning för lastbärare får inte vara i sådant skick att 
anordningen kan öppnas genom vibrationer eller annan 
oavsiktlig påverkan.  
 
6.3.2  Påbyggnadsram (6.2.1)  
6.3.2.1  Sidobalk (6.2.1)  
6.3.2.2  Tvärbalk (6.2.1)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll underifrån och f rån sidan av fastsättning 
och skador. Vid tecken på brister som gäller fastsättning 
görs kontroll genom att krafter påförs infästningspunkten 
med hjälp av verktyg.  
 
Rostskadekontroll  med kontrollverktyg utförs då 
rostangrepp konstaterats.  
 
6.3.3  Lastbegrä nsande anordning (6.2.9)  
6.3.3.1  Framstam (6.2.9)  
6.3.3.2  Lastförskjutningsskydd (6.2.9)  
6.3.3.3  Sidoläm (6.2.3)  
6.3.3.4  Sidovägg (6.2.9)  
Bilaga 3  
 185 TSFS 2017:54  
6.3.3.5  Bakläm (6.2.3)  
6.3.3.6  Lastdörr (6.2.3)  
6.3.3.7  Gångjärn (6.2.3)  
6.3.3.8  Lämlås (6.2.3)  
6.3.3.9  Sidostötta (6. 2.9) 
6.3.3.10  Hörnstolpe (6.2.9)  
6.3.3.11  Delningsstolpe (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador på befintlig utrustning.  
 
Metod  Okulärkontroll. På sidoläm och bakläm får kontrollen 
begränsas till skador på fastsättningsanordningar.  
 
6.3.4  Lastsäkringsutrus tning (6.2.9)  
6.3.4.1  Surrningsanordning (6.2.9)  
6.3.4.2  Surrningsspännare (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fordonsmonterad utrustning.  
 
6.3.5  Lastanordning (6.2.9)  
6.3.5.1  Kran (6.2.9)  
6.3.5.2  Lyftplattform (6.2.9)  
 
Kontrol l Fastsättning, skador, täthet.  
I de fall lyftplattform utgör lastbegränsande anordning ska 
någon form av låsanordning finnas (hydraulisk eller 
mekanisk). Eventuell anmärkning ska föras på bakläm 
(position 6.3.3.5) Fordonsmonterade stödben för kran m.m. 
bedöms enligt position 6.1.6 Parkeringsstöd.  
 
Metod  Okulärkontroll.  Krafter påförs infästningspunkterna med 
hjälp av verktyg vid tecken på brister i fastsättningen.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (6.3 Lasthantering)  Mdf Släp  
   
Lastutrymme/påbyggnadsram:    
 - enstaka fäste påtagligt löst  2x 2x 
 - mycket löst/skadat  2 2 
Låsanordning för lastbärare:    
 - påtagligt skadad/glapp  2x 2x 
 - låsning osäker  2 2 
Längsgående/tvärgående balkar i lastutrymme/ 
påbyggnadsram:    
 - skador som innebär >  25 % försva gning  2 2 
Bilaga 3  
 
 186 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (6.3 Lasthantering)  Mdf Släp  
Lastbegränsande anordning/utrustning:    
 - mycket lös  2x 2x 
 - mycket skadad  2x 2x 
Tipp -/lastanordning:    
 - mycket bristfällig fastsättning  2x 2x 
 - låsning osäker  2 2 
 - påtagligt oljeläckage (olja droppar)  2x 2x 
Lastsäkringsutrustning:    
 - mycket bristfällig  2 2 
 - mycket osäker  2 2 
Låsanordningar/gångjärn:    
 - mycket bristfälliga/saknas  2 2 
Brist som medför risk för att lastbärare/karosseri/ 
utrustning eller lastbegränsande anordning lossnar   
3  
3 
 
6.4 EXTRA UTRUSTNING  
 
6.4.1  Tillbehör (6.2.9)  
6.4.1.1  Verktygslåda (6.2.9)  
6.4.1.2  Reservhjulshållare (6.1.5)  
6.4.1.3  Spridningsaggregat (6.2.9)  
6.4.1.4  Plogfäste (6.2.9)  
6.4.1.5  Slangskåp (6.2.9)  
6.4.1.6  Mätarskåp (6.2.9)  
6.4.1.7  Reservhjul (6.1.5)  
6.4.1.8  Värmare (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning  
 
Metod  Okulärkontroll  underifrån och från sidan av extra 
utrustning. Krafter påförs infästningspunkterna med hjälp 
av verktyg vid tecken på brister i fastsättningen.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (6.4 Extra utrustning)  Mdf Släp  
   
Påtaglig t bristfällig fastsättning  2x 2x 
Låsning osäker  2x 2x 
Brist som medför risk att tillbehör/utrustning lossnar  3 3 
 
7 KOMMUNIKATION  
 
7.1 SIKTHJÄLPMEDEL  
 
7.1.1  Rengörare (3.4)  
7.1.1.1  Vindrutetorkare (3.4)  
Bilaga 3  
 187 TSFS 2017:54  
7.1.1.2  Torkarblad (3.4)  
7.1.1.3  Vindrutespolare ( 3.5) 
7.1.1.4  Reglage (3.4, 3.5)  
 
Kontroll  Funktion, skador  som påverkar rengöringseffekten.  
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll  genom att rengörings -
effekt, svephastighet och spolning observeras. Kontrollen 
sker med våt ruta. Vindrutespolare kontrolle ras inte vid 
kall väderlek (under ca  10 minusgrader).  
 
7.1.2  Backspegel (3.3)  
7.1.2.1  Backspegel utvändig (3.3)  
7.1.2.2  Backspegel invändig (3.3)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador  
 
Befintlighet, Funktion  på föreskriven utrustning.  
 
Metod  Okulärkontroll  av ska dor och fastsättning. Fastsättning 
kontrolleras genom att känna på spegeln.  
 
Funktionskontroll  utförs vid enkel provkörning.  
 
7.1.3  Huvudstrålkastare för hel - och halvljus (4.1.1)  
7.1.3.1  Halvljus (4.1.1, 4.1.2, 4.1.3, 4.1.4, 4.1.5, 4.1.6)  
7.1.3.2  Helljus (4.1.1)  
7.1.3.3  Reflektor (4.1.1)  
7.1.3.4  Glas (4.1.1)  
7.1.3.5  Kontrollampa helljus (4.9.1, 4.9.2)  
7.1.3.6  Omkopplare (4.1.3)  
7.1.3.7  Reglage (4.1.3)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, färg, inställning, antal.  
 
Metod  Okulärkontroll  av strålkastaren s glas och reflektor. 
Fastsättning kontrolleras genom att känna på strålkastaren.  
 
Funktionskontroll . I funktionskontroll ingår även reglage 
och omkopplare samt kontrollampa för helljus. Funktions -
kontroll och mätning enligt nedan ska ske med strål -
kastarn a manuellt påslagna (inte i automatiskt läge). Vid 
tveksamhet om ljusstyrka sker bästa kontrollen visuellt på 
några meters avstånd (med generator på laddningsvarv).  
 
Mätning  utförs för att kontrollera strålkastarens 
inställning.  
 
Bilaga 3  
 
 188 TSFS 2017: 54 
7.1.4  Dimstrålkastare (4.5 .1, 4.5.2, 4.5.3, 4.5.4)  
 
Kontroll  Fastsättning, färg, inställning, inkoppling, antal.  
 
Metod  Okulärkontroll . Fastsättning kontrolleras genom att känna 
på strålkastaren.  
 
Inkoppling  avser kontroll av att dimstrålkastare inte kan 
lysa utan att bakre positio nslyktor samtidigt lyser.  
 
Färg.  
 
7.1.5  Fjärrstrålkastare (4.12)  
 
Kontroll  Inkoppling. Avser kontroll av att fjärrstrålkastare inte kan 
lysa tillsammans med halvljus.  
 
Metod  Okulärkontroll . 
 
7.1.6  Backningsstrålkastare (4.6.1, 4.6.2, 4.6.3)  
 
Kontroll  Inkop pling, funktion  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
7.1.7  Arbetsbelysning (4.12)  
7.1.7.1  Kontrollampa (4.9)  
 
Kontroll  Funktion  på kontrollampa för arbetsbelysning (1984) samt 
kontroll av att arbetsbelysning går att släcka.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (7.1 Sikthjälpmedel)  Mdf Släp  
   
Vindrutetorkare:    
 - otillräcklig rengöringseffekt  2x  
 - ur funktion  2  
 - svephastighet < 20  dubbelslag/min på våt  
  ruta  
2x  
 - går inte att parkera utanför förarens siktfält  2x  
Vindrutespolare:    
 - ur funktion  2x  
Backspegel:    
 - saknas helt  2  
 - glas påtagligt skadat  2x  
Bilaga 3  
 189 TSFS 2017:54  
Grund för bedömning (7.1 Sikthjälpmedel)  Mdf Släp  
 - påtagligt lös  2x  
Strålkastare:    
 - olika färg på ljuset (höger/vänster sida)  2x  
 - ändrat utförande (färgat glas, tape, otillåtet  
  stenskottsskydd etc.)   
2x  
 - påtagligt svagt ljus  2  
 - glas/reflektor påtagligt skadad  2x  
Helljusstrålkastare:    
 - ur funktion  2x  
 - kontrollampa ur funktion  2x  
 - påtagligt bristfällig fastsättning/saknas  2x  
 - påtagligt felriktad  2x  
Halvljusstrålkastare:    
 - en sida  ur funktion  2x  
 - båda sidor ur funktion  2  
 - påtagligt felaktig ljusbild  2x  
 - påtagligt felriktad i sidled  2x  
 - påtagligt bristfällig fastsättning/saknas  2  
 - bländande ljus  2  
 - nedvinkling för stor  2x  
 - fler än två lyser samtidigt  2x  
Reglage/omkopplare:    
 - funktion osäker  2  
Dimstrålkastare:    
 - felaktig inkoppling  2  
 - kan lysa utan att bakre positionslykta lyser  2x  
 - bländande ljus, <  10 cm/10  m 2  
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x  
 - felplacerad, skymmer föresk riven belysning  2x  
 - fler än två lyser samtidigt  2x  
Fjärrstrålkastare:    
 - kan tändas tillsammans med halvljus  2x  
 - felplacerad, skymmer föreskriven belysning  2x  
Backningsstrålkastare:    
 - lyser utan att backväxeln är ilagd,  
  kontrollampa sa knas (1984)   
2x  
2x 
 - ur funktion (2015)  2x  
Arbetsbelysning:    
 - kontrollampa ur funktion  2x  
 - kontrollampa saknas (1984)  2x  
 - kan inte släckas  2x 2x 
 
7.2 MARKERINGAR  
 
7.2.1  Positionslykta (4.2.1, 4.2.2, 4.2.3)  
 
Kontroll  Funktion, färg, fasts ättning, inkoppling.  
Bilaga 3  
 
 190 TSFS 2017: 54 
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll . Bakre positionslykta 
ska kontrolleras med tända huvudstrålkastare, stopplyktor 
och körvisare. Vid bedömning av fel som kan bero på 
spänningsfall ska motorn startas och köras på tomgång.  
 
7.2.2  Sidomarkering (4.2.1, 4.2.2, 4.2.3)  
7.2.2.1  Sidomarkeringslykta (4.2.1, 4.2.2, 4.2.3)  
7.2.2.2  Sidomarkeringsreflex (4.8.1, 4.8.2 ) 
 
Kontroll  Funktion, skador, färg, fastsättning , inkoppling.  
 
Metod  Okulärkontroll  av färg på  lykta och reflex samt av skador 
på reflex. Kontroll av inkoppling innebär kontroll av att 
sidomarkeringslykta lyser samtidigt med positionslyktor.  
 
Funktionskontroll  på släpvagn som dras av fordon över 
30 km/h.  
 
7.2.3  Skyltlykta (4.7.1, 4.7.2)  
 
Kontroll  Funktion.  
 
Metod  Funktionskontroll.  
 
7.2.4  Reflex (4.8.1, 4.8.2)  
7.2.4.1  EG-reflex (4.8.1, 4.8.2)  
7.2.4.2  LGF -skylt (4.8.1, 4.8.2)  
7.2.4.3  KM-skylt (4.8.1, 4.8.2)  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
7.2.5  Bakre dimlykta (4.5.1, 4.5.2, 4.5.3, 4.5.4)  
7.2.5.1  Kontrollampa (4.9.1, 4.9.2)  
 
Kontroll  Funktion  på kontrollampa, färg på ljuset från bakre 
dimlyktan samt att bakre dimlyktan går att släcka.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
7.2.6  Varsellykta (4.2.1, 4.2.2, 4.2.3)  
 
Metod  Okulärkontroll.  
7.2.7  Annan lykta (4.12)  
7.2.7.1  Breddmarkeringslykta (4.2.1, 4.2.2, 4.2.3 ) 
7.2.7.2  Identifieringslykta (4.12)  
 
Metod  Okulärkontroll.  
Bilaga 3  
 191 TSFS 2017:54  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (7.2 Markeringar)  Mdf Släp  
   
Markering:    
 - skymd  2x 2x 
 - felplacerad (med hänsyn till redskap/  
  utrustning)   
2x  
2x 
 - ändrat utförande (färg, tape etc.)  2x 2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
Positionslykta fram:    
 - ur funktion  2x 2x 
 - annan färg på ljuset än vitt/gult  2x 2x 
Positionslykta bak:     
 - en sida ur funktion  2x 2x 
 - en eller flera lyktor ur funktion  
  (fordonsbredden ma rkeras osymmetriskt)   
2x  
2x 
 - båda sidor ur funktion/påtagligt svagt ljus  2 2 
 - inte inkopplad tillsammans med huvud -/  
  dimstrålkastare   
2  
2 
 - funktion felaktig vid samtidig användning  
  med stopplykta/körriktningsvisare   
2x  
2x 
 - annan färg ä n rött  2x 2x 
Sidomarkeringslykta:    
 - fel färg  2x 2x 
 - en eller flera ur funktion  2x 2x 
Sidomarkeringsreflex:    
 - en eller flera påtagligt skadad/ -e/saknas  2x 2x 
 - återkastar fel färg  2x 2x 
Skyltlykta:    
 - ur funktion  2x 2x 
 - skadad/felmonte rad (vitt ljus bakåt)  2x 2x 
Reflex framtill:    
 - påtagligt skadad  2x 2x 
 - återkastar fel färg  2x 2x 
Reflex baktill:    
 - påtagligt skadad  2x 2x 
 - saknas på en sida  2x 2x 
 - saknas helt  2 2 
 - återkastar fel färg  2x 2x 
 - fel typ (rund vs triang ulär)  2x 2x 
Rektangulär reflexanordning s k EG -reflex (1950):    
 - påtagligt skadad  2x 2x 
 - saknas  2x 2x 
 - fel typ  2x 2x 
LGF -skylt:    
 - påtagligt skada/saknas  2x 2x 
 - fel typ  2x 2x 
Bilaga 3  
 
 192 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (7.2 Markeringar)  Mdf Släp  
KM-skylt:    
 - påtagligt skadad/saknas  2x 2x 
 - fel typ  2x 2x 
Bakre dimlykta:    
 - kontrollampa ur funktion  2x  
 - kan inte släckas  2x 2x 
Varsellykta:    
 - kan lysa utan att bakre positionslykta lyser  2x 2x 
Annan lykta:    
 - fel färg  2x 2x 
 - inte tillåten lykta  2x 2x 
 
7.3 SIGNALER  
 
7.3.1  Körriktningsvisare  (4.4.1, 4.4.3, 4.4.4)  
7.3.1.1  Sidokörriktningsvisare (4.4.1, 4.4.3, 4.4.4)  
7.3.1.2  Kontrollanordning (4.9.1, 4.9.2)  
7.3.1.3  Reglage (4.4.2)  
 
Kontroll  Funktion , fastsättning  (funktion gäller även reglage och 
kontrollanordning).  
 
Metod  Okulärkontroll, funkt ionskontroll . Körriktningsvisare 
ska kontrolleras med tända huvudstrålkastare och stopp -
lyktor. Vid bedömning av fel som kan bero på spännings -
fall ska motorn startas och köras på tomgång. Vid tvek -
samhet om bedömning av blinkfrekvens kontrolleras 
antalet blinkningar/15  sek. (10  – 35 blinkningar på 15  sek 
vid tomgångs - och laddningsvarv.) Kontrollanordning ska 
vara optisk eller akustisk.  
 
7.3.2  Stopplykta (4.3.1, 4.3.2, 4.3.3)  
7.3.2.1  Extra stopplykta (4.3.1, 4.3.2, 4.3.3)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning.  
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll . Stopplykta ska 
kontrolleras med tända huvudstrålkastare och kör -
riktningsvisare. Vid bedömning av fel som kan bero på 
spänningsfall ska motorn startas och köras på tomgång.  
I funktionskontroll ingår också kontrol l av att stopplyktan 
tänds ”vid låg retardation”.  
 
7.3.3  Signalanordning (7.7)  
7.3.3.1  Reglage (7.7)  
 
Kontroll  Funktion.  
Bilaga 3  
 193 TSFS 2017:54  
 
Metod  Funktionskontroll.  
 
7.3.4  Varningstriangel (7.4)  
 
Kontroll  Befintlighet och skador av varningstriangel.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bedömning  
 
Grund för bedömning (7.3 Signaler)  Mdf Släp  
   
Signal:    
 - skymd  2x 2x 
 - ändrat utförande (färg, tape etc.)  2x 2x 
 - påtagligt bristfällig fastsättning  2x 2x 
Körriktningsvisare:    
 - fel färg  2x 2x 
 - ur funktion  2 2 
 - påtagligt sva gt ljus  2 2 
 - blinkfrekvens <  40 eller 
> 140 blinkningar/min   
2x  
2x 
Stopplykta:    
 - fel färg  2x 2x 
 - ur funktion  2x 2x 
 - påtagligt svagt ljus  2x 2x 
 - tänds inte vid låg retardation  2x 2x 
Signalanordning:    
 - ur funktion/saknas  2x  
 - otillf redsställande ljudstyrka  2x  
Reglage:    
 - funktion osäker  2x  
Varningstriangel:    
 - saknas  
- påtagligt skadad  2x 
2x  
 
8 INSTRUMENTERING  
8.1 FÄRDINSTRUMENT  
 
8.1.1  Hastighetsmätare  (7.8)  
 
Kontroll  Funktion  
 
Metod  Okulärkontroll, funktionskontroll vid enkel prov körning.  
Ingen särskild kontroll av att hastighetsmätare går att 
avläsa i mörker - anmärkning enligt nedan görs när detta 
upptäcks spontant.  
Bilaga 3  
 
 194 TSFS 2017: 54 
 
Bedömning  
Grund för bedömning (8.1 Färdinstrument)  Mdf Släp  
   
Hastighetsmätare:    
 - går inte att avläsa i mörker  2x  
 - ur funktion  2x  
 - påtaglig felvisning/endast miles -graderad  2x  
 
9 ÖVRIGT  
9.1 KOPPLINGSANORDNING  
 
9.1.1  Kulkoppling (6.1.6)  
9.1.1.1  Dragkula (6.1.6)  
9.1.1.2  Kopplingsdel demonterbar (6.1.6)  
9.1.1.3  Kopplingsdel vridbar (6.1.6)  
9.1.1.4  Kopplingsdel fällbar (6.1.6)  
9.1.1.5  Dragram (6.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning, skador och slitage.  
 
Rostskadekontroll  med verktyg utförs när rostangrepp 
konstaterats.  
 
Mätning utförs då slitage konstateras.  
 
Funktionskontroll  av låsning på fällbar, vridbar och 
demonterbar kopplingsdel.  
 
9.1.2  Bygelkoppling (6.1.6)  
9.1.2.1  Kopplingsbult (6.1.6)  
9.1.2.2  Horisontalbult (6.1.6)  
9.1.2.3  Underhålsbussning (6.1.6)  
9.1.2.4  Låsmekanism (6.1.6)  
9.1.2.5 Gummielement (6.1.6)  
9.1.2.6  Luftmanövrering (6.1.6)  
9.1.2.7  Fångmun  (6.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning, skador och slitage. Fast -
sättning gäller också kopplingsdelar - t.ex. lås mekanismen s 
fastsättning i bygel.  
 
Mätning  utförs då slitage konstaterats.  
Bilaga 3  
 195 TSFS 2017:54  
 
Funktionskontroll på kopplingens manöver - och lås -
anordning genom att manövrera kopplingen till öppet och 
låst läge samt genom att kopplingsbulten trycks uppåt med 
verktyg. I låsanordning in går första - och andra låsning.  
 
9.1.3  Krokkoppling (6.1.6)  
9.1.3.1  Låsmekanism (6.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning, skador och slitage.  
 
Mätning  utförs då slitage konstaterats.  
 
Funktionskontroll  på kopplingens manöver - och lås -
anordning. I låsanordning ingår första - och andralåsning.  
 
9.1.4  Vändskiva (6.1.6)  
9.1.4.1  Låsmekanism (6.1.6)  
9.1.4.2  Lagring (6.1.6)  
9.1.4.3  Slitring  (6.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okul ärkontroll av fastsättning, skador och slitage. Sär -
skild uppmärksamhet ska ägnas åt vändskivans infästning i 
fordon. Anmärkning mot glapp i vändskivans lagringar 
görs endast i uppenbara fall.  
 
Vändskiva monterad på kulvändkrans ska ha stopp som 
begränsar vridrörelsen till högst ±  20º i förhållande till 
fordonets längdriktning. För en kulvändkrans som är ca 
1 m i diameter innebär ±  20º att rörelsen vid kransens 
periferi får vara högst 35  – 40 cm. 
 
Funktionskontroll  på kopplingens manöver - och låsan -
ordning sker genom att tillkoppla släpvagn eller manövrera 
kopplingen med hjälp av särskilt verktyg. Slitage i låsan -
ordning kontrolleras genom att gunga dragande fordon 
eller genom att anbringa krafter i längsled med verktyg. I 
låsanordning ingår första - och andr alåsning.  
 
Mätning  utförs vid osäkerhet om bedömning.  
 
9.1.5  Dragbalk (6.1.6)  
9.1.5.1  Gavelplåt (6.1.6)  
 
Bilaga 3  
 
 196 TSFS 2017: 54 
Kontroll  Fastsättning, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning och skador.  
 
Rostskadekontroll  med verktyg utförs när rostangrepp 
konstaterats.  
 
9.1.6 Släpvagnskontakt  (4.10)  
 
Kontroll  Funktion, skador.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Funktionskontroll.  Kontaktens funktion kontrolleras i de 
fall släpvagn medföljer vid besiktningen.  
 
9.1.7  Kulhandske (6.1.6)  
9.1.7.1  Låsmekanism (6.1.6)  
9.1.7.2  Kontrollanordn ing (6.1.6)  
 
Kontroll  Funktion, fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll av fastsättning, skador och slitage med 
frånkopplad släpvagn.  
 
Funktionskontroll  av kopplingens manöver - och lås -
anordning. I låsanordning ingår första -, andralåsning och i 
vissa fall kontrollanordning. Låsfunktionen kontrolleras 
genom att manövrera kopplingen till öppet och låst läge 
samt genom att anbringa krafter med verktyg. Slitage, 
glapp mellan kula och kulhandske, kontrolleras vid lyft 
under dragstång.  
 
9.1.8  Dragög la (6.1.6)  
9.1.8.1  Slitring (6.1.6)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll.  Med fastsättning  avses öglans 
fastsättning i dragstången och slitringens fastsättning i 
dragöglan.  
 
Mätning  utförs då slitage konstaterats.  
 
9.1.9  Dragstång  (6.1.6)  
9.1.9.1  Dragstångslagring (6.1.6)  
9.1.9.2  Förlängningsmekanism (6.1.6)  
 
Bilaga 3  
 197 TSFS 2017:54  
Kontroll  Fastsättning, skador, slitage, glapp.  
 
Metod  Okulärkontroll  av fastsättning skador och slitage.  
 
Rostskadekontroll  med verktyg utförs när rostangrepp 
konstaterats.  
 
Glappkontroll av dragstångslagring och förlängnings -
mekanism. Kontrollen sker genom att släpvagnen bromsas 
och gungas med dragande fordon.  
 
9.1.10  Tapp (6.1.6)  
9.1.10.1  Slitplåt  (6.1.6)  
 
Kontroll  Fastsättning, skador, slitage.  
 
Metod  Okulärkontroll av fasts ättning, skador och slitage med 
frånkopplad släpvagn. Fastsättning kontrolleras också 
genom att knacka på tappen och fastsättningsskruvar som 
är möjliga att komma åt utan demontering.  
 
Mätning  av ovalitet utförs då slitage konstaterats. Tappens 
längd under  slitplåt mäts om skador på tapp eller vändskiva 
(mekanism) tyder på att tappen har fel längd.  
 
Bedömning  Har kopplingsanordning sådana brister att släpvagn inte 
med säkerhet kan tillkopplas anges på besiktnings -
protokollet: ”risk - släpvagn får inte tillk opplas”.  
 
Grund för bedömning (9.1 Kopplingsanordning)  Mdf Släp  
   
Kopplingsanordning:    
 - något bristfällig fastsättning/lös  2 2 
 - felaktig montering eller reparation  2 2 
Kula/tapp:    
 - ovalitet >  1 mm 2 2 
 - påtagligt skadad  2 2 
Slitplåt:    
 - mycket sliten   2 
Demonterbar -/vrid -/fällbar kopplingsdel:    
 - låsning osäker/påtagligt kärv  2  
 - påtagligt glapp i låst läge  2  
Bygel -/krokkoppling:    
 - påtagligt sliten eller sliten >  tillåten gräns  2 2 
 - påtagligt kärv eller skadad  2 2 
 - låsning osäker  2 2 
 - kontrollstift skadat  2 2 
Luftmanövrering:    
Bilaga 3  
 
 198 TSFS 2017: 54 
Grund för bedömning (9.1 Kopplingsanordning)  Mdf Släp  
 - kan inte göras trycklös  2 2 
 - reglage kärvar/funktion osäker  2 2 
 - ombyggd/ändrad  2 2 
 - något läckage  2 2 
 - påtagligt bristfällig fastsättning/lös  2 2 
Vändskivans mekanism:    
 - påtagligt kärv eller skadad  2 2 
 - påtagligt sliten eller låsning osäker  2 2 
Vändskiva:    
 - lagring påtagligt sliten/glapp  2 2 
 - anliggningsyta mycket sliten  2 2 
 - slitring skadad eller lös  2 2 
 - felaktigt läge  2 2 
Kulhandske:    
 - låsning o säker/påtagligt kärv   2 
 - påtagligt skadad/sliten   2 
Dragögla:    
 - påtagligt sliten eller sliten >  tillåtna  
  gränsvärden    
2 
 - påtagligt skadad   2 
 - slitring lös eller felaktigt monterad/fastsatt   2 
Dragram/dragbalk/dragstång:    
 - påtagligt s kadad/sprickor   2 
 - deformerad  2 2 
 - mjukrost eller rosthål  2 2 
Dragstångslagring:    
 - påtagligt glapp  2 2 
Dragstång, förlängningsmekanism:    
 - påtagligt glapp/sliten   2 
Släpvagnskontakt:    
 - påtagligt skadad  2x 2x 
 - funktion osäker  2x 2x 
Brist som medför risk för haveri eller att släpvagn 
lossnar   
2  
2 
 
9.2 TRAFIKFARLIGA ANORDNINGAR  
 
9.2.1  Utskjutande detalj  (6.2.9)  
 
Kontroll  Fastsättning, skaderisk. Med utskjutande detalj avses 
fästen, skadade fordonsdelar och eftermonterad utrustning 
som vid påkörning påtagligt ökar risken för personskada på 
oskyddad trafikant.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bedömning  
Bilaga 3  
 199 TSFS 2017:54  
 
Grund för bedömning (9.2 Trafikfarliga anordningar)  Mdf Släp  
   
Utskjutande detalj som medför risk för personskada  2 2 
Risk för att delar los snar 3 3 
 
9.3 REGISTERUPPGIFT  
 
9.3.1  Identitet (0.2)  
9.3.1.1  Registreringsskylt (0.1)  
9.3.1.2  Fordonsidentifieringsnummer (0.2)  
 
Kontroll  Överensstämmelse  beträffande chassi - och registrerings -
nummer samt översiktlig kontroll av fordonet.  
 
Metod  Okulärkon troll.  
Identifiering sker genom kontroll av att  
- fordonets instansade fordonsidentifieringsnummer 
(skylt i vissa fall) överensstämmer med uppgift i 
vägtrafikregistret,  
- registreringsnumret tillhör fordonet, och  
- fordonet inte har ändrats i sådan omfattning at t det 
väsentligt avviker från tidigare godkänt utförande 
(översiktlig kontroll).  
 
Fordon med personlig skylt ska även ha "identifierings -
märke", dvs. uppgift om fordonets ordinarie registrerings -
nummer. Denna uppgift ska (normalt) finnas på insidan av 
fordonets bakre högra sidoruta.  
 
Bedömning  Om fordonet kan identifieras på ett tillfredsställande sätt 
trots att instansad fordonsidentifieringsnummer är svåravläst 
ska fordonet föreläggas enligt 6 kap. 18 § 
fordonsförordningen (2009:211). Om fordonsidentifier ings-
nummer inte kan hittas, ska fordonet underkännas enligt 6 
kap. 20 § fordonsförordningen (2009:211).  
 
Fordonsägaren ska informeras om lämplig plats för 
åsättande av inslaget fordonsidentifieringsnummer samt att 
fordonet ska genomgå en registrerings besiktning för 
åsättande av textkod T16A och placering. Informationen ska 
framgå av besiktnings protokollet.  
Om fordonet inte kan identifieras på ett tillfredsställande sätt 
ska det underkännas. Det besiktade fordonet ska ges en 
tillfällig identitet i avvak tan på utredning. Fordon som inte 
kan identifieras ska föreläggas om registreringsbesiktning.  
 
9.3.2  Ändring (0.2)  
Bilaga 3  
 
 200 TSFS 2017: 54 
9.3.2.1  Kopplingsanordning  (0.2)  
9.3.2.7  Motor (6.1.9)  
9.3.2.8  Karosserikod (0.2)  
9.3.2.9  Spårvidd (5.2.3)  
9.3.2.10  Hjuldimension (5.2.3)  
 
Kontroll  Överensstämmelse/avvikelse  mellan fordon och 
registrerade uppgifter beträffande  
- kopplingsanordning,  
- karosserikod,  
- drivmedel , och  
- uppgifter i vägtrafikregistret som har betydelse för 
kontrollbesiktningen.  
 
Metod  Okulärkontrol l. 
 
Bedömning  Fordonsägar en ska föreläggas registreringsbesiktning om 
det visar sig att fordonet har ändrats i icke oväsentlig grad 
från identitets -, trafiksäkerhets - eller miljösynpunkt och i 
förhållande till tidigare godkänt utförande.  
 
Föreläggande om registreringsbesiktning be höver inte 
meddelas om ändringen resulterar i en bristfällighet vid 
kontrollbesiktning, som fordonsägaren avser eller har 
möjlig het att enkelt återställa till tidigare godkänt 
utförande. Exempel på sådan ändring kan vara utbyte till 
hjul som inte täcks a v fordonets stänkskydd (stänkskärm).  
 
Registreringsskyltar  tillhandahålls av Transportstyrelsen. 
När det är uppenbart att registreringsskylt bytts mot skylt 
av annat utförande ska detta bedömas som registrerings -
skylt "felaktig" enligt nedan. Registrerings skylt som 
monterats innanför vindruta eller bakrutan ska inte 
accepteras (bedöms som svåravläst enligt nedan).  
 
Grund för bedömning (9.3 Registeruppgift)  Bil Släp  
   
Registreringsskylt:    
 - saknas  2x 2x 
 - svåravläst  2x 2x 
 - felaktig  2x 2x 
 - bristfällig fastsättning  2x 2x 
Fordonsidentifieringsnummer:    
            - svåravläst  2x 2x 
            - saknas  R R 
    
Ändring:    
 - brist som ska åtgärdas genom återställande  2 2 
Bilaga 3  
 201 TSFS 2017:54  
 
9.4 PROVKÖRNING  
 
9.4.1  Funktioner (2.1.1, 2.4, 5.1.1, 6.2.7)  
 
Kontrol l Funktion, skador, kärvning, körbarhet.  
 
Metod  Vid körning görs slutlig kontroll av system  1 - 8 med bland 
annat iakttagelser/felindikationer som grund. Om 
provkörning utförs före kontroll av system  1 - 8 ska 
iakttagelser/felindikationer ligga till grund för fortsatt 
kontroll.  
 
Brist som kan hänföras till viss position ska föras där. 
Exempel på brister som konstaterats vid besiktningen, och 
som därmed kan hänföras till en viss position, är  
- konstaterad skada/skevhet i stomme eller 
hjulupphängning som medför  försämrad körbarhet,  
- påtaglig sneddragning vid bromsning på väg,  
- tecken på felaktig bromskraftfördelning som förstärks 
vid provkörning, eller  
- pulserande bromsverkan som förstärks vid provkörning.  
 
Bedömning  
Grund för bedömning (9.4 Provkörning)  Mdf Släp  
   
Brister vid körning som inte konstaterats eller gett 
några felindikationer/iakttagelser vid besiktningen:    
 - drar påtagligt i sidled vid normal körning  2 2 
 - mycket kärv i styrning vid manövrering eller  
  instabilitet vid körning   
2  
2 
 - påtag ligt svår att manövrera vid normal  
  körning   
2  
2 
 - mycket svår att manövrera (uppenbar  
  trafikfara)   
3  
3 
 
30 MILJÖKONTROLL  
 
Allmänt  Kontrollen gäller för EG -mobilkran.  
 
30.1 AVGASRENING - UTRUSTNING, INJUSTERING 
OCH FUNKTION  
 
30.1.4  EGR -system  (8.2.1.1) 
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet.  
 
Bilaga 3  
 
 202 TSFS 2017: 54 
Metod  Okulärkontroll.  Översiktlig kontroll av EGR -ventil med 
ledningar och anslutningar.  
 
30.1.10  System som använder förbrukningsbart reagens 
(8.2.2.1)  
 
Kontroll  Funktionsmöjlighet.  
 
Metod  Okulärkontroll.  
 
Bedömning  Underkännande ska ske när reagensämne (t.ex. Urea) 
saknas, har frusit eller om systemet saknar möjlighet att 
fungera.  
Grund för bedömning (30.1 Avgasrening - utrustning, 
injustering och funktion)  Mdf Släp  
   
Avgasrening:    
 - bristfällig eller saknar möj lighet att fungera  2  
 - bristfällig funktion hos en eller flera  
  komponenter/system   
2  
 System som använder förbrukningsbart reagens:    
 - reagens, ur funktion eller saknar möjlighet  
  att fungera   
2  
Påtaglig brist i motorns injustering:    
 - avregleringsvarvtal  2  
 
30.3 AVGASER DIESELDRIVEN  
 
30.3.1  Mätning  
30.3.1.2  Svärtning (8.2.2.2)  
 
 Metod  Okulärkontroll  Kontroll sker genom en visuell 
bedömning av avgaserna. Fordonet ska underkännas om 
funktionen hos den utsläppsbegränsande anordningen 
bedöms  vara bristfällig.  
 
 Bedömning  
 Grund för bedömning (30.3 Avgaser dieseldriven)  Mdf Släp  
 Anordning för röktäthetsbegränsning:    
  - påtagligt hög röktäthet, 
okulär kontroll   
2  
(TSFS 2020:39)  
 
 
 
Bilaga 4  
 203 TSFS 2017:54  
Bilaga 4. Körförbudsmärke  
 
Storlek (100  mm x 80 mm)  
 
Framsida  
 
 
 
 
 
Baksida  
 Detta fordon med registreringsnummer (alt. chassinr.)  
 
………………………………………. nationalitet……… har den  
 
………………… / ……… / ……… belagts med körförbud.  
 
Det är enligt lag förbjudet att skada eller ta bort detta märke. 
Märket får endast tas bort av behöri g tjänsteman.  
 
Polismyndigheten  
 
 
Förrättningsman  
 
……………………………..  Besiktningsorgan  
 
……………………………  
 
Ort 
 
………………………………...  

Bilaga 5  
 205 TSFS 2017:54  
Bilaga 5. Förenklad ljudnivåmätning  
Vid förenklad ljudnivåmätning ska mätinstrument och fordon placeras enligt 
tillämplig figu r nedan.  
 
M ätning ska ske på ett öppet område med plan yta. Mätområdet ska 
begränsas av en rektangel vars sidor befinner sig minst 3 m från fordonets 
närmaste del (se nedanstående figur). Mätområdets yta ska vara av betong, 
asfalt eller annat hårt material med motsva rande reflektionsgrad.  (TSFS 
2021:58)  
 
Nivån på ovidkommande ljud inom området ska vara minst 10  dB(A) under 
den uppmätta ljudnivån för fordonet.  
 
Växelväljare ska vara i neutralläge och motorn ska ha normal drifts -
temperatur.  
 
Under mätningen ska motorns varvtal hållas konstant på det varvtal som 
framgår av skylt på fordonet eller uppgifter i vägtrafikregistret för stationär 
mätning.  (TSFS 2021:58)  
 
Mätinstrumentets mikrofon ska hållas på samma höjd som avgasrörets 
mynning, dock lägst 0,2  m över marken. Av ståndet mellan mikrofonen och 
mynningen ska vara 0,5  m. Mikrofonens symmetriaxel ska vara parallell 
med marken om inte annat angetts av mätinstrumentets tillverkare. Sym -
metriaxeln ska, räknat utåt från fordonets sida, bilda 45  vinkel (±  10 för 
motorcyke l, ± 5 för bil) mot det vertikalplan som går genom avgasernas 
huvudriktning.  
 
Har fordonet två eller flera likvärdiga avgasrör, och är avståndet inbördes 
mellan mynningarna för dessa < 0,3 m, ska mätning endast göras mot den 
mynning som är längst ut åt si dan räknat från fordonets mitt eller som är 
högst belägen. Är avståndet inbördes mellan mynningarna > 0,3 m eller 
större ska mätning göras vid varje mynning.  (TSFS 2021:58)  
 
Varje mätning ska bestå av tre avläsningar med nedvarvning mellan varje 
avläsning.  Skillnaden mellan det högsta och det lägsta avlästa värdet får inte 
överstiga 2  dB(A). Det värde som är högst ska anses som mätresultat. 
Mätresultatet ska avrundas till närmaste heltal. Decimalen  5 och högre ska 
avrundas uppåt.  
  
Bilaga 5  
 
 206 TSFS 2017: 54 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Stationär mätning av personbil och lastbil . (TSFS 2021:58)  
 
Bilaga 6  
 207 TSFS 2017:54  
Bilaga 6. Nomenklatur  
STOMME  
 
Benämning  Förklaring  
Ram System av längs - och tvärgående balkar med 
stela knutpunkter (separat ram).  
Rambalk  Längsgående balk i konstruktion med separ at 
ram. 
Ramtvärbalk  Tvärgående balk i konstruktion med separat ram.  
Ram, låsanordning  Låsanordning för balkar i förlängbar ram.  
Fram -/bakaxelbalk  Tvärgående balk för infästning av hjulsystem.  
Fram -/bakvagnsram  Ramkonstruktion för infästning av hjulsyst em. 
Balkprofil  Balk eller balkliknande profil som tjänstgör som 
bärande eller förstyvande del i självbärande 
karosseri.  
Sidobalk  Längsgående balk i självbärande karosseri.  
Hyttsidobalk  Längsgående balk i hytt.  
Tvärbalk  Tvärgående balk i självbärande ka rosseri.  
Hyttvärbalk  Tvärgående balk i hytt.  
Dörrstolpe  Vertikal konstruktion i dörröppning. Benämns 
A-stolpe, B -stolpe osv.  
Golv  Botten i karosserikonstruktion. Även 
motorrumsgolv och bagagerumsgolv inräknas i 
begreppet. Löst lastgolv ingår inte.  
Hjulhus Bärande område som ingår i självbärande 
karosseri och som är placerat vid hjul. Även 
förstärkningar/förstyvningar inräknas i 
begreppet.  
Mellanvägg  Tvärgående vägg i karosserikonstruktion.  
Reservhjulslåda  Utrymme för reservhjul som ingår i självbärand e 
karosseri.  
Infästning  Ca 15 cm brett kraftupptagande område omkring 
vitala infästningspunkter.  
 
  
Bilaga 6  
 
 208 TSFS 2017: 54 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 209 TSFS 2017:54  
 
  
Bilaga 6  
 
 210 TSFS 2017: 54 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 211 TSFS 2017:54  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 212 TSFS 2017: 54 
HJULSYSTEM  
 
Benämning  Förklaring  
Hjulspindel  Infästningsdel mellan hjullagring och hjul -
upphängning på vilken hjulet är monterat.  
Spindelled  Led monterad på hjulspindel som möjliggör 
fjädrings - och styrrörelser.  
Kulled  Led bestående av ledkula med kulskålar 
inneslutna i ett kulhus.  
Tyngdbärande  spindelled  Spindelled som överför fordonets ty ngdkrafter 
till hjulspindeln.  
Tyngdbärande  spindelled, 
dragled  Tyngdbärande kulled konstruerad så att 
fordonets tyngd ger en dragande kraft (hänger) i 
ledkulan.  
Tyngdbärande  spindelled, 
tryckled  Tyngdbärande kulled konstruerad så att 
fordonets tyngd ger en kraft som trycker (vilar) 
på ledkulan.  
Fjäderben  Komponent som möjliggör och dämpar fjäd -
ringsrörelse samt utgör förbindelse mellan 
hjulupphängning och stomme.  
Stötdämpare  Komponent som dämpar fjädringsrörelse.  
Länkarm  Länk i hjulsystem som håller ax el/hjul i läge i 
förhållande till stomme. (Förekommer parvis.)  
Tvärstag  Tvärgående stag som upptar sidokrafter mellan 
hjulsystem och stomme.  
Lagring  Vridbar fastsättning av t.ex. länkarm.  
 
  
Bilaga 6  
 213 TSFS 2017:54  
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 214 TSFS 2017: 54 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 215 TSFS 2017:54  
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 216 TSFS 2017: 54 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 217 TSFS 2017:54  
 
  
Bilaga 6  
 
 218 TSFS 2017: 54 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 219 TSFS 2017:54  
 
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 220 TSFS 2017: 54 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 221 TSFS 2017:54  
 
 
  
Bilaga 6  
 
 222 TSFS 2017: 54 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 223 TSFS 2017:54  
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 224 TSFS 2017: 54 
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 225 TSFS 2017:54  
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 226 TSFS 2017: 54 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 227 TSFS 2017:54  
DRIVSYSTEM  
 
Benämning  Förklaring  
Drivaxel  Tvärgående axel för överföring av drivkrafter.  
Drivknut  Led på drivaxel som medger vinkelrörelser.  
Kardanaxel  Längsgående axel för överföring av drivkrafter.  
Kardanknut  Led på kardanaxel som medger vinkelrörelser.  
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 228 TSFS 2017: 54 
BROMSSYSTEM  
 
Benämning  Förklaring  
ABS-system  Bromssystem med automatisk reglering för att 
hindra hjullåsning. (Anti-Block System)  
ABS-indiker ing Kontrollampa som varnar för fel i ABS -
systemet.  
Reglerventil för ABS  Ventil som påverkas av hjulets rotationshastighet 
och som minskar bromskraften när hjulet visar 
tendens till låsning.  
EBS-system  Bromssystem med elektriskt påverkad 
transmission.  
EBS-system, Modulator  Anordningen i EBS -system som påverkas av 
hjulets rotationshastighet, axelbelastning m.m. 
och minskar bromskraften när hjulet visar 
tendens till låsning. (Ersätter reglerventilen i 
konventionellt ABS -system.)  
Automatjustering  Automatis k justering för att kompensera den 
ökning av bromsbackens rörelse som upp -
kommer då bromsbelägget slits.  
Fixpunkt  Referenspunkt för system med automatiskt 
justerande bromshävarmar.  
Backspärr  Anordning i påskjutsbromssystem som 
möjliggör backning.  
Bromsc ylinder  Cylinder för färdbroms som omvandlar 
hydrauliskt - eller pneumatiskt tryck till mekanisk 
kraft som ansätter hjulbromsen.  
Fjäderbromscylinder  Bromscylinder för färdbroms och parkerings -
broms försedd med en fjäder som mekaniskt 
ansätter hjulbromsen ( parkeringsbromsen).  
Bromsok  Anordning i hjulbroms på skivbromsat hjul som 
håller bromsbeläggen på plats och som möjlig -
gör bromsansättning.  
Bromsuttag  Anslutning för bromsledning mellan fordonen i 
en fordonskombination.  
Bromsventil  Ventil i bromssystem . Benämningen används när 
lämplig benämning saknas eller när viss ventil 
inte med säkerhet kan identifieras.  
Dräneringsanordning  Automatisk eller manuell anordning för 
avskiljning av kondensvatten.  
Bilaga 6  
 229 TSFS 2017:54  
Fotbromsventil  Fotmanövrerad ventil i tryckluftsystem (i  
undantagsfall även i hydraulsystem) för 
manövrering av färdbroms.  
Hjulbroms  Trumbroms eller skivbroms förbunden med 
fordonets hjul och som vid aktivering minskar 
fordonets hastighet och omvandlar fordonets 
rörelseenergi till värme.  
Katastrofbroms  Automa tisk ansättning av släpvagnens broms vid 
brott på förbindelsen mellan dragfordon och 
släpvagn.  
Katastrofbromsvajer  Vajer för ansättning av katastrofbroms.  
Lastkännande ventil  Ventil som anpassar bromskraften till den 
belastning som axeln/axlarna för till fället har.  
Lufttork  Anordning för torkning av luft - fungerar som 
tryckluftsystemets frysskydd.  
Mätuttag  Standardiserad anslutning för mätapparatur.  
Reläventil  Fjärrstyrd ventil för manövrering av färdbroms 
eller parkeringsbroms (minskar ansättningstid , 
lossningstid och luftförbrukning).  
Reservbroms  Bromssystem på bil avsett att användas vid 
kretsbortfall. Reservbroms kan utgöras av 
parkeringsbromsen.  
Retardation  Hastighetsminskning. Retardationen anges i m/s2 
som innebär en hastighetsminskning per ti ds-
enhet.  
Exempel : Retardationen 5  m/s2 betyder att 
hastigheten, varje sekund som bromsningen 
pågår, minskar med 5  m/s (18  km/h).  
Skyddsbälg  Flexibelt skydd för rörliga mekaniska delar.  
Svängningsdämpare  Dämpare i påskjutsbroms som utjämnar varia -
tioner  i bromskraften och minskar risken för 
överbelastning i transmissionen.  
Tillsatsbroms  Broms utöver bilens ordinarie färdbromssystem. 
Tillsatsbroms verkar i bilens drivsystem.  
Exempel : Avgasbroms, retarder.  
Transmission  Kombination av komponenter i bromss ystem 
som har till uppgift att överföra energi från 
manöver organ till hjulbroms. Transmissionen 
kan vara mekanisk, hydraulisk, pneumatisk, 
elektrisk eller en kombination av dessa.  
 
Bilaga 6  
 
 230 TSFS 2017: 54 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 231 TSFS 2017:54  
 
 
  
Bilaga 6  
 
 232 TSFS 2017: 54 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 233 TSFS 2017:54  
  
Bilaga 6  
 
 234 TSFS 2017: 54 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 235 TSFS 2017:54  
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 236 TSFS 2017: 54 
STYRSYSTEM  
 
Benämning  Förklaring  
Styrs tag Tvärgående stag som överför styrrörelser.  
Styrlänk  Längsgående länk/stag som överför styrrörelser.  
Styrled  Led på styrstag eller styrlänk.  
Tätning  Flexibelt skydd på kulled.  
Styrarm  Arm som överför styrrörelser och  
- är fast förbunden med st yrande hjul, eller  
- utgör upphängning och lagringspunkt för 
styrstag.  
Styrarmslagring  Lagring för styrarm.  
Styrlänkage  Samlingsbegrepp för styrstag, styrled, styrarm 
etc. 
Sektorarm  Arm som överför styrrörelser från sektoraxel i 
styrväxel.  
Styrväxe l Växel som överför rattrörelser från rattaxel till 
styrlänkage.  
Rattaxel  Axel mellan ratt och styrväxel.  
Rattaxelknut  Led eller koppling på delad rattaxel.  
Skyddsbälg  Flexibelt skydd för rörliga mekaniska delar.  
Kulvändkrans  Anordning som består av två lagerbanor (en - 
eller tvåradiga) med kulor, som möjliggör 
styrrörelser genom att axeln kan vridas i 
förhållande till fordonets längdaxel.  
 
  

Bilaga 6  
 237 TSFS 2017:54  
 
 
  
Bilaga 6  
 
 238 TSFS 2017: 54 
  
Bilaga 6  
 239 TSFS 2017:54  
 
 
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 240 TSFS 2017: 54 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 241 TSFS 2017:54  
 
KAROSSERI  
 
Benämning  Förklaring  
Bilbälte  Skyddsanordning i bil avsedd att hålla fast 
förare/passagerare så att personskada undviks 
eller åtminstone reduceras vid sammanstötning 
eller hastig inbromsning.  
Upprullningsdon  Don i vilket bältesband är infäst och i vilket 
bandet rullas in när bilbältet inte används.  
Kollektivtrafikutrustni ng Särskild utrustning i buss som används för 
personbefordran i yrkesmässig trafik.  
Automatisk dörrbroms  Kollektivtrafikutrustning som ansätter färd -
bromsen när dörr öppnas i buss som står stilla 
eller körs i mycket låg hastighet.  
Klämskydd  Kollektivtraf ikutrustning som avbryter stäng -
ningen och öppnar dörren om ett föremål 
kommer mellan dörrens kant och den yta som 
dörren stänger mot.  
Påbyggnadsram  Ramkonstruktion med längs - och tvärgående 
balkar som utgör fäste för karosseripåbyggnad, 
vändskiva mm och är monterad på fordonets 
ordinarie ram. Påbyggnadsram kan också tjäna 
som förstärkning.  
Framstam  Konstruktion som utgör främre begränsning på 
öppet lastutrymme.  
Lastförskjutningsskydd  Främre skåpvägg, mellanvägg, galler, nät eller 
liknande som skiljer la stutrymme från 
personutrymme.  
Lastplan  Yta som uppbär last. Exempel: hjulbanor för 
biltransport, banke för timmertransport, flak, 
golv i skåp, golv i släpvagn för hästtransport.  
Lyftplattform  Lastanordning bestående av höj - och sänkbar 
plattform.  
 
 
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 242 TSFS 2017: 54 
 
 
 
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 243 TSFS 2017:54  
 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 244 TSFS 2017: 54 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 245 TSFS 2017:54  
 
 
 
  
Bilaga 6  
 
 246 TSFS 2017: 54 
KOMMUNIKATION  
 
Benämning  Förklaring  
Strålkastare  Anordning avsedd att belysa vägen.  
Huvudstrålkastare  Strålkastare som avger hel - och/ eller halvljus. I 
begreppet strålkastare för helljus ingår kurv -
strålkastare och fjärr strålkastare.  
Dimstrålkastare  Strålkastare som är avsedd att användas vid 
körning i dimma/kraftig nederbörd.  
Backningsstrålkastare  Strålkastare avsedd att användas vid backning 
för att belysa vägen.  
Lykta  Anordning avsedd att göra andra trafikanter 
uppm ärksamma på fordonet.  
Positionslykta  Lykta avsedd att markera fordons förekomst och 
bredd.  
Breddmarkeringslykta  Lykta avsedd att markera förekomst av fordon 
vars bredd överstiger 2  100 mm. Får finnas på 
bil och släpvagn vars bredd understiger 
2 100 mm fö re 1984.  
Identifieringslykta  Lykta avsedd att identifiera visst fordonsslag. 
Får endast finnas på lastbil, buss och därtill 
kopplad släpvagn.  
Varsellykta  Lykta avsedd att öka fordons synbarhet vid 
körning i dagsljus.  
Körriktningsvisare  Lykta avsedd att visa planerad ändring av 
körriktning.  
Sidomarkeringslykta  Lykta avsedd att åt sidan markera fordons 
förekomst.  
Stopplykta  Lykta avsedd att markera färdbromsens 
ansättning.  
Dimbaklykta  Lykta avsedd att markera fordons förekomst vid 
körning i oklar sikt.  
Reflexanordning  Anordning avsedd att återkasta ljus från andra 
fordons strålkastare.  
Arbetsbelysning  Strålkastare avsedd att användas som extra 
belysning vid arbete i anslutning till fordonet. 
Till arbetsbelysning räknas även sökarljus.  
 
  
Bilaga 6  
 247 TSFS 2017:54  
ÖVRIGT  
 
Benäm ning  Förklaring  
Kulkoppling  Kopplingsanordning med dragkula.  
Dragram  Anordning som monteras i fordonets chassi och i 
vilken dragkulan är fastsatt.  
Bygelkoppling  Koppling med bygel på horisontell bult och med 
en vertikalt rörlig kopplingsbult.  
Gummielem ent Mellanlägg för gummilagrad kopplings -
anordning.  
Krokkoppling  Kopplingsanordning med krok.  
Vändskiva  Kopplingsanordning där släpvagnens främre del 
vilar på vändskivan.  
Dragbalk  Särskild  balk på tungt fordon som är infäst i 
fordonets chassi och i vilk en kopplingsanord -
ningen är fastsatt.  
Gavelplåt  Särskild plåt för infästning av dragbalk i 
fordonets chassi.  
Dragstång  Rör- eller balkprofil (stel eller ledad) mellan 
släpvagnens kopplingsanordning och släp -
vagnens chassi.  
Tapp  Kopplingsanordning för på hängsvagn avsedd att 
kopplas i vändskiva.  
Kulhandske  Kopplingsanordning för släpvagn avsedd att 
kopplas på kula.  
Multifunktions koppling  Kopplingsanordning som även omfattar 
sammankoppling av el, luft och hydraulik.  
 
  
Bilaga 6  
 
 248 TSFS 2017: 54 
 
 
 
  
Bilaga 6  
 249 TSFS 2017:54  
 
  
Bilaga 6  
 
 250 TSFS 2017: 54 
 
  
Bilaga 6  
 251 TSFS 2017:54  
  
Bilaga 6  
 
 252 TSFS 2017: 54 
 
 
 
 
 
 
Bilaga 7  
 253 TSFS 2017:54  
Bilaga 7.  Rapportering vid avbruten kontrollbesiktning  
 
Vid avbruten kontrollbesiktning ska följande kod eller koder användas vid 
rapportering till vägtrafikregistret.  
 
80 AVBRUTEN BESIKTNING  
80.1 AVBRUTEN BESIKTNING KONTROLLMOMENT  
 
80.1.1  Avbruten besiktning rull bromsprov  
 
80.1.2  Avbruten besiktning underredskontroll  
 
80.1.3 Avbruten besiktning framvagnskontroll  
 
80.1.4 Avbruten besiktning överredskontroll  
 
80.1.5 Avbruten besiktning bakvagnskontroll  
 
80.1.6 Avbruten besiktning provkörning  
 
80.1.7  Avbruten besiktn ing bränsletank (gasfordon)  
 
80.1.8  Avbruten besiktning identitet  
 
Grund för b edömning (avbruten kontrollbesiktning)   
  
Avbruten besiktning rullbromsprov  K 
Avbruten besiktning underredskontroll  K 
Avbruten besiktning framvagnskontroll  K 
Avbruten besikt ning överredskontroll  K 
Avbruten besiktning bakvagnskontroll  K 
Avbruten besiktning provkörning  K 
Avbruten besiktning bränsletank (gasfordon)  K 
Avbruten besiktning identitet  R 
 
 
 
 
 
 

 
 255 TSFS 2017:54  
Bilaga 8 Rapportering vid föreläggande om 
registreringsbesiktning  
Vid föreläggande om registreringsbesiktning ska avvikelser anges enligt 
följande förteckning.  
 
50 AVVIKELSER  
50.1 REGISTRERADE UPPGIFTER  
50.1.1  Allmänna uppgifter  
50.1.1.1  Fordonsslag  
50.1.1.2  Fordonskategori  
50.1.1.3  Fabrikat och typ  
50.1.1.4  Fordonsidentifi eringsnummer  
50.1.1.5  Årsmodell  
50.1.1.6  Fordonsår  
50.1.1.7  Antal axlar  
50.1.1.8  Antal passagerare  
50.1.1.9  Drivmedel  
50.1.1.10  Motoreffekt  
50.1.1.11  Växellåda  
 
50.1.2  Dimensioner  
50.1.2.1  Längd  
50.1.2.2  Bredd  
50.1.2.3  Hjulbas  
50.1.2.4  Spårvidd  
50.1.2.5  Däckdimension  
50.1.2.6  Fälgdimension  
 
50.1.3  Vikter  
50.1.3.1  Tjänstevikt  
50.1.3.2  Skattevikt  
50.1.3.3  Vägvänlig fjädring  
 
50.1.4  Miljöuppgifter   
 
50.1.5  Kopplingsuppgifter  
50.1.5.1  Kopplingsanordning  
 
50.1.6  Övriga uppgifter  
 
Kontroll  Överensstämmelse.   
 
Metod Okulärkontroll . Om fordonet med stor sannolikhet 
avviker från registrerad uppgift kan mätning och/eller 
vägning utföras.  
 
 
 
 
 
 256 TSFS 2017: 54 
Bedömning  
Grund för bedömning (50.1.1  – 50.1.6 Registrerade uppgifter)   
  
Fordonet kan inte säkert identifieras  R 
Fordonet öve rensstämmer inte med registrerad uppgift  R 
 
50.2 FÖRESKRIVNA KRAV  
 
50.2.1  Motor  
50.2.1.1  Konverterad för drift med etanolbränsle  
 
50.2.2  Bränslesystem  
 
50.2.3  El- och elektroniksystem  
 
50.2.4  Avgassystem  
 
50.2.5  Hjulsystem  
 
50.2.6  Styrning  
 
50.2.7  Bromss ystem  
 
50.2.8  Hastighetsbegränsande anordning  
 
50.2.9  Karosseri  
 
50.2.10  Stänkskydd  
 
50.2.11  Underkörningsskydd och sidoskydd  
 
50.2.12  Belysning  
 
50.2.13  Sätesfastsättning  
 
50.2.14  Säkerhetsbälten  
 
50.2.15  Sikt och sikthjälpmedel  
 
50.2.16  Hastighetsmätare  
 
50.2.17  Särskilda krav på bussar  
 
50.2.18  Krav på fordon för ökad tillgänglighet för passagerare 
med nedsatt förflyttningsförmåga  
 
 
 257 TSFS 2017:54  
50.2.19  Särskilda krav för ombyggda och amatörbyggda 
personbilar och lätta lastbilar  
 
50.2.20  Särskilda krav för ombyggda oc h amatörbyggda 
motorcyklar  
 
50.2.21  Hastighetsbegränsande anordning  
 
50.2.22  Utrustning för säkring av last  
50.2.22.1  Framstam (1978  – 2009 -04-29) 
50.2.22.2  Lastförskjutningsskydd (1971, 1978  – 2009 -04-29) 
50.2.22.3  Lastsäkringsutrustning (1978  – 2009 -04-29) 
 
50.2.23  Epa-traktor (SFS 1940:440)  
 
50.2.24  Lämplighetsbesiktning  
 
Kontroll  Överensstämmelse.  
 
Metod  Okulärkontroll av fordonets beskaffenhet och utrustning.  
 
Grund för bedömning (50.2 Föreskrivna krav)   
  
Föreskriven utrustning ändrad  R 
Föreskriven  utrustning saknas  R 
Utrustning ändrad/saknas - fara för trafiksäkerheten  3 
(TSFS 2020:39)  
 
 
 
 

Bilaga 9  
 259 TSFS 2017:54  
Bilaga 9. Fordonsspecifika uppgifter  
Uppgifter om system/komponenter från fordonstillverkaren som ska beaktas 
vid periodisk kontrollbesiktning.  
 
– Bromssystem  
– Miljökontroll  
 
 

Bilaga 10  
 261 TSFS 2017:54  
Bilaga 10. Översättningstabell för tillverkarspecifik information 
för besiktning  
Följande tabell översätter numreringen av brister som anges i bilaga I i 
direktiv 2014/45/EU om periodisk provning av motorfordons och 
tillhörande släpvagn ars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 
2009/40/EG samt numreringen från bilagan i kommissionens 
genomförandeförordning (EU) 2019/621 om den tekniska information som 
krävs för trafiksäkerhetsprovning av de komponenter som ska provas, om 
användning en av de rekommenderade testmetoderna och om fastställande av 
detaljerade regler om dataformat och förfaranden för tillgång till den 
relevanta tekniska informationen, till den numrering som används i denna 
föreskrift . 
 
Numrering enligt direktiv 
2014/45/EU och förordning (EU) 
2019/621  Motsvarande numrering enligt dessa 
föreskrifter  
1.1.3  4.6.1.1  
4.6.3.1  
4.6.3.2  
1.1.6  4.7.1.2  
4.7.2  
4.7.2.1  
4.7.2.3  
4.7.2.4  
4.7.2.5  
1.1.13  4.2.4.3  
4.7.3  
4.7.3.3  
1.1.14  4.2.4  
4.2.4.1  
4.2.4.2  
4.7.3  
4.7.3.1  
4.7.3.2  
1.1.16  1.2.3 .1 
4.2.4.4  
4.4.4  
4.4.4.1  
1.1.17  4.5.1  
1.1.18  4.4.3.1  
4.4.3.2  
1.1.22  4.4.6.2  
1.2.1  4.2.1  
4.2.2  
4.2.2.1  
4.2.2.2  
1.2.2  4.1.1  
Bilaga 9  
 
 262 TSFS 2017: 54 
1.3.1  4.6.5  
1.4.1  4.7.1.1  
1.5 4.2.5  
4.2.5.1  
4.2.5.2  
1.6 4.5.2  
4.5.2.1  
4.5.2.2  
4.5.2.3  
1.7 4.5.2.1  
2.2.2  5.1.3  
5.1.3.1  
2.6 5.1.4.5  
5.1.7  
5.1.7.1  
4.1.1  7.1.3  
7.1.3.1  
7.1.3.2  
7.1.3.3  
7.1.3.4  
4.1.2  7.1.3.1  
4.1.3  7.1.3.1  
7.1.3.6  
7.1.3.7  
4.1.5  7.1.3.1  
4.1.6  7.1.3.1  
4.2.1  7.2.1  
7.2.2  
7.2.2.1  
7.2.6  
7.2.7.1  
4.3.2  7.3.2  
7.3.2.1  
4.11 3.1.4  
3.1.4.3  
3.1.4.4  
3.1.4.5  
3.1.4.6  
3.1.4.8  
13.1.4  
13.1.4.3  
13.1.4.4  
13.1.4.5  
13.1.4.6  
13.1.4.8  
4.13 3.1.4.1  
3.1.4.2  
13.1.4.1  
Bilaga 10  
 263 TSFS 2017:54  
13.1.4.2  
5.1.1  1.1.1.5  
1.1.1.7  
2.3.1  
2.3.1.4  
2.3.1.5  
2.3.1.6  
2.3.1.7  
2.3.1.9  
2.3.1.10  
9.4.1  
5.2.2  2.1.2  
2.1.2.2  
2.1.4  
2.1.5  
2.1.5.1  
2.1.5.2  
2.1.5.3  
2.1.5.4  
2.3.1.2  
9.3.2. 9 
9.3.2.10  
5.2.3  2.1.1  
2.1.2.1  
6.1.3  1.2.2.3  
3.1.2  
3.1.2.1  
3.1.2.2  
3.1.2.3  
3.1.2.4  
3.1.2.5  
3.1.2.6  
3.1.2.7  
6.5.1.2  
13.1.2  
13.1.2.1  
13.1.2.2  
13.1.2.3  
13.1.2.4  
13.1.2.5  
13.1.2.6  
13.1.2.7  
6.1.4  1.3.1  
1.3.2  
6.1.3.2  
6.1.9  9.3.2.7  
6.2.6  1.2.5.3  
6.2.2.3  
Bilaga 9  
 
 264 TSFS 2017: 54 
7.1.1 1.2.5.1  
7.1.2  6.2.1  
6.2.1.1  
6.2.1.2  
6.2.1.3  
7.1.3  - 
7.1.4  6.2.1.4  
7.1.5  6.2.3.8  
7.1.6  6.2.3.12  
7.8 8.1.1  
7.9 - 
7.11 - 
7.12 6.2.3.14  
8.1.1  3.1.3.3  
3.1.3.4  
8.2.1.1  30.1.1  
30.1.2  
30.1.3  
30.1.4  
30.1.5  
30.1.6  
30.1.7  
30.1.9  
30.1.9.1  
8.2.1.2  30.2.1  
30.2.1.1  
30.2.1.2  
30.2.2  
30.2.2.1  
30.2.2.2  
30.5.1  
8.2.2.1  30.1.10  
30.1.11  
8.2.2.2  30.3.1  
30.3.1.1  
30.3.1.2  
30.5.2  
(TSFS 2020:39)