Boverkets  författningssamling
Utgivare:  Yvonne  Svensson
BFS 2022:3
Boverkets  föreskrifter  och allmänna  råd om energimätning  
i byggnader;
beslutade  den 7 juni 2022.
Boverket  föreskriver 1 följande  med stöd av 10 och 11 §§ förordningen  
(2022:336)  om energimätning  i byggnader.
Inledning
1 § Denna  författning  innehåller  föreskrifter  till lagen  (2022:333)  om 
energimätning  i byggnader  och förordningen  (2022:336)  om energimätning  i 
byggnader.
Definitioner
2 § Tenner  och uttryck  i denna  författning  har samma  betydelse  som i lagen  
(2022:333)  om energimätning  i byggnader,  förordningen  (2022:336)  om 
energimätning  i byggnader  och plan-  och bygglagen  (2010:900).
3 § I denna  författning  avses  med:
AtemP: Arean  av samtliga  våningsplan,  vindsplan  och källarplan  för 
temperaturreglerade  utrymmen,  avsedda  att vännäs  till mer än 10 °C, som 
begränsas  av klimatskärmens  insida.  Area som upptas  av innerväggar,  öppningar  
för trappa,  schakt  och dylikt,  inräknas.  Area för garage,  inom byggnaden  i 
bostadshus  eller annan  lokalbyggnad  än garage,  inräknas  inte.
Byggnadens  energianvändning,  Zw Den summerade  energi  som vid normalt  
brukande  under  ett normalår  behöver  levereras  till en byggnad  (oftast  benämnd  
köpt energi)  för uppvärmning  (£upPv), komfortkyla  (£kyi),  tappvarmvatten  (£tw)  
och byggnadens  fastighetsenergi  (£». Om golvvärme,  handdukstork  eller annan  
apparat  för uppvärmning  installeras,  inräknas  även dess energianvändning.  Energi  
från sol, vind, mark,  luft eller vatten  som alstras  i byggnaden  eller  på dess tomt 
och används  till byggnadens  uppvärmning,  komfortkyla,  varmvatten  och 
fastighetsenergi  räknas  inte med i byggnadens  energianvändning.  Byggnadens  
energianvändning  (ZTbea)  beräknas  enligt  nedanstående  formel:
Ebea = Euppv  T ^kyl T ^tvv + Ef
Byggnadens  fastighetsenergi,  Ef (kWh/år):  Den del av byggnadens 
energianvändning  som är relaterad  till byggnadens  behov  där den energikrävande 
apparaten  finns inom,  under  eller anbringad  på utsidan  av byggnaden.  I
1 Jfr Europaparlamentets  och rådets  direktiv  2012/27/EU  av den 25 oktober  2012 om 
energieffektivitet,  om ändring av  direktiven  2009/ 125/EG  och 2010/30/EU  och om 
upphävande  av direktiven 2004/8/EG  och 2006/32/EG  (EGT  L 315/1,  Celex  
32012L0027),  senast  ändrad  genom  Europaparlamentets  och rådets direktiv  (EU)  
2018/2002  av den 11 december 2018 om ändring  av direktiv  2012/27/EU  om 
energieffektivitet  (EGT  L 328/210,  Celex  32018L2002).
1

BFS 2022:3
fastighetsenergin  ingår  fast belysning  i allmänna  utrymmen  och driftsutrymmen.  
Dessutom  ingår  energi  som används  i värmekablar,  pumpar,  fläktar,  motorer,  styr- 
och övervakningsutrustning  och dylikt.  Även  externt  lokalt  placerad  apparat  som 
försöijer  byggnaden,  såsom  pumpar  och fläktar  för frikyla,  inräknas.  Apparater 
avsedda  för annan  användning  än för byggnaden,  såsom  motor-  och kupévärmare 
för fordon,  batteriladdare  för extern  användare,  belysning  i trädgård  och på 
gångstråk,  inräknas  inte.
Byggnadens  primärenergital,  EPpc{ (kWh/m 2 och år): Det värde  som beskriver 
byggnadens  energiprestanda.  Primärenergitalet  beräknas  ur byggnadens 
energianvändning,  där summan  av energi  till uppvärmning  (£UpPv.i), korrigerad 
med en geografisk  justeringsfaktor  (/><>),  energi  till komfortkyla  (fTkyi.i),  energi  till 
tappvarmvatten  (£ivv.i) och fastighetsenergi  (Eu) för varje  energibärare, 
multipliceras  med primärenergifaktom  för respektive  energibärare  och fördelat  på 
Aicmp. Primärenergitalet  (EPpcl), beräknas  enligt  nedanstående  formel:
Drift-  och underhållskostnader,  DK\\ Omfattar  kostnader  för bland  annat  
underhåll  av mätutrustning,  avläsning  av mätare  och kostnader  för fördelning  och 
debitering  av varje  hyresgäst  samt tillkommande  administrativa  kostnader  för 
rapportering  av faktureringsinfonnation  till lägenhetsinnehavare,  
informationsinsatser,  hyresförhandlingar  om individuell  mätning  och debitering, 
kostnader  för att hantera  boendes  klagomål  och kostnader  för momsredovisning.
Ekonomisk  livslängd,  n: Den tid som en investering  är, eller bedöms  vara, 
företagsekonomiskt  lönsam.
Energi  för komfortkyla,  £kyi (kWh/år):  Den till byggnaden  levererade  kyl- eller 
energimängd  som används  för att sänka  byggnadens  innetemperatur  för 
människors  komfort.  Kylenergi  som hämtas  direkt  från omgivningen  utan 
kylmaskin  från sjövatten,  uteluft  dylikt  (s.k. frikyla),  inräknas  inte.
Energimix : Energileverantörens  totalt tillförda  bränslen  eller energibärare 
uppdelade  på olika ursprung.
Fjärravläsning : Avläsning  av mätares  register  på distans,  vilket  inte kräver 
tillträde  till enskilda  lägenheter/enheter,  för överföring  av de avlästa  mätvärdena 
till insamlingssystemet.
Grundinvestering,  G: Kostnader  för mätare,  installation  och driftsättning.
Internränta,  IR: Genomsnittlig  årlig procentuell  avkastning  av en investering.
Kalkylränta:  Den räntesats  som motsvarar  byggnadsägarens  avkastningskrav 
på investerat  kapital.
Beräkning  av primärenergital  för energimätning  i byggnaden
4 § Vid fastställande  av byggnadens  energiprestanda,  uttryckt  som 
primärenergital,  ska hänsyn  tas till primärenergi  faktorer  enligt  tabell 1 och 
geografisk  justeringsfaktor  enligt  tabell  2.
Vid beräkningen  av byggnadens  primärenergital  ska byggnadens  
energianvändning  fastställas  enligt  Boverkets  föreskrifter  och allmänna  råd 
(2016:12)  om fastställande  av byggnadens  energianvändning  vid normalt 
brukande  och ett normalår.
2

BFS 2022:3
Tabell  1 Primärenergifaktorer
Energibärare Primärenergifaktor (PEi)
El (PEel) 1,6
Fjärrvärme (PEfjv) 1,0
Fjärrkyla  (PEkyi) 1,0
Biobränsle  (PEbio) 1,0
Olja (PEoya) 1,0
Gas (PEgas) 1,0
Tabell  2 Geografiska  justeringsfaktorer
Län Kommun Geografisk
justeringsfaktor
Fgeo
Blekinge Samtliga  kommuner 0,9
Dalarna Avesta,  Hedemora  och Säter 1,1
Dalarna Borlänge,  Falun,  Gagnef,  Leksand,  Ludvika,
Mora,  Orsa, Rättvik,  Smedjebacken  och Vansbro1,2
Dalarna Malung-Sälen  och Älvdalen 1,4
Gotland Gotland 0,9
Gävleborg Gävle,  Ockelbo och Sandviken 1,1
Gävleborg Bollnäs,  Hofors,  Hudiksvall,  Nordanstig  och 
Söderhamn1,2
Gävleborg Ljusdal  och Ovanåker 1,3
Halland Samtliga  utom Hylte 0,9
Halland Hylte 1,0
Jämtland Berg, Bräcke,  Ragunda  och Östersund 1,4
Jämtland Härjedalen,  Krokom  och Strömsund 1,5
Jämtland Åre 1,6
JönköpingAneby,  Gislaved,  Gnosjö,  Habo,  Jönköping,  
Mullsjö,  Tranås,  Vaggeryd,  Vetlanda  och
Värnamo1,0
Jönköping Eksjö,  Nässjö  och Sävsjö 1,1
KalmarBorgholm,  Emmaboda,  Kalmar,  Mönsterås,  
Mörbylånga,  Nybro,  Oskarshamn,  Torsås  och 
Västervik0,9
Kalmar Hultsfred,  Högsby  och Vimmerby 1,0
Kronoberg Samtliga  kommuner 1,0
Norrbotten Piteå 1,4
Norrbotten Boden,  Haparanda,  Kalix,  Luleå  och Älvsbyn 1,5
Norrbotten Arvidsjaur,  Överkalix  och Övertorneå 1,6
Norrbotten Arjeplog  och Pajala 1,7
Norrbotten Jokkmokk 1,8
Norrbotten Gällivare  och Kiruna 1,9
SkåneHöganäs,  Landskrona,  Lomma,  Malmö  och 
Vellinge0,8
3

BFS 2022:3
Län Kommun Geografisk
justeringsfaktor
Fgeo
SkåneBjuv, Bromölla,  Burlöv,  Båstad,  Eslöv,  
Helsingborg,  Hässleholm,  Hörby,  Höör, Klippan,  
Kristianstad,  Kävlinge,  Lund,  Perstorp,  
Simrishamn,  Sjöbo,  Skurup,  Staffanstorp,
Svalöv,  Svedala,  Tomelilla,  Trelleborg,  Ystad,  
Åstorp,  Ängelholm  och Östra Göinge0,9
Skåne Osby  och Örkelljunga 1,0
Stockholm Samtliga  kommuner 1,0
Södermanland Samtliga  kommuner 1,0
Uppsala Enköping,  Håbo,  Knivsta  och Uppsala 1,0
Uppsala Heby,  Tierp,  Älvkarleby  och Östhammar 1,1
Värmland Grums  och Säffle 1,0
Värmland Arvika,  Eda, Filipstad,  Forshaga,  Hammarö,  
Karlstad,  Kil, Kristinehamn,  Munkfors,  Storfors,  
Sunne  och Årjäng1,1
Värmland Hagfors  och Torsby 1,2
Västerbotten Nordmaling  och Umeå 1,3
Västerbotten Bjurholm,  Robertsfors,  Skellefteå  och Vännäs 1,4
Västerbotten Dorotea,  Lycksele,  Vindeln  och Åsele 1,5
Västerbotten Malå, Norsjö  och Vilhelmina 1,6
Västerbotten Sorsele 1,7
Västerbotten Storuman 1,8
VästernorrlandHärnösand,  Kramfors,  Sundsvall,  Timrå  och 
Örnsköldsvik1,3
Västernorrland Sollefteå  och Ånge 1,4
VästmanlandArboga,  Hallstahammar,  Kungsör,  Köping,  
Surahammar  och Västerås1,0
Västmanland Fagersta,  Norberg,  Sala och Skinnskatteberg 1,1
Västra  GötalandGöteborg,  Härryda,  Kungälv,  Lerum,  Lysekil,  
Mölndal,  Orust,  Partille,  Sotenäs,  Stenungsund,  
Strömstad,  Tanum,  Tjörn,  Uddevalla  och Öckerö0,9
Västra  GötalandAle, Alingsås,  Bengtsfors,  Bollebygd,  Borås,  
Dals-Ed,  Essunga,  Falköping,  Färgelanda,  
Grästorp,  Gullspång,  Götene,  Herrljunga,  Hjo, 
Karlsborg,  Lidköping,  Lilla Edet, Mariestad,
Mark,  Mellerud,  Munkedal,  Skara,  Skövde,  
Svenljunga,  Tibro,  Tidaholm,  Trollhättan,
Töreboda,  Vara, Vårgårda,  Vänersborg  och
Åmål1,0
Västra  Götaland Tranemo  och Ulricehamn 1,1
Örebro Hallsberg,  Kumla,  Laxå, Lekeberg  och Örebro 1,0
Örebro Askersund,  Degerfors,  Hällefors,  Karlskoga,  
Lindesberg  och Nora1,1
Örebro Ljusnarsberg 1,2
Östergötland Samtliga  kommuner 1,0
4

BFS 2022:3
Kriterier  for undantag  for teknisk  genomförbarhet
5 § Installation  av system  för individuell  mätning  och debitering  av värme  är 
inte tekniskt  genomförbart  om byggnaden  har luftburen  värme.
Installation  av system  för individuell  mätning  och debitering  av värme  och 
förbrukning  av tappvarmvatten  är inte tekniskt  genomförbart  om de historiska,  
kulturhistoriska,  miljömässiga  eller  konstnärliga  värdena  förvanskas  i en särskilt  
värdefull  byggnad.
Det kan finnas  andra  situationer  motsvarande  de som anges  i första  och andra  
styckena  som inte kan anses  vara tekniskt  genomförbara  i byggnaden.
Byggnadsägaren  ska på tillsynsmyndighetens  begäran  kunna  göra sannolikt  
varför  installation  av system  för individuell  mätning  och debitering  inte är 
tekniskt  genomförbart.
Kriterier  for undantag  utifrån  proportionalitet
6 § Installation  av system  för individuell  mätning  och debitering  är inte 
proportionellt  i förhållande  till möjliga  energibesparingar  om åtgärden  är privat-  
eller företagsekonomiskt  olönsam.  En åtgärd  antas vara olönsam  om 
investeringen  ger en avkastning,  intemränta,  som är lägre än byggnadsägarens 
avkastningskrav  på investeringar,  kalkylräntan.  Den ekonomiska  beräkningen  
innehåller  grundinvestering  (G) i kronor,  energi-,  effekt-  och vattenbesparing 
(EBi) i kronor  för år i, drift och underhållskostnader  (DK\)  i kronor  för år i, årlig 
energiprisökning  (EPÖ)  i procentsats  i decimalform,  investeringens  intemränta 
(IR) i procentsats  i decimalform,  och den ekonomiska  livslängden  (n) i år. För att 
beräkna  investeringens  intemränta  ska följande  formel  användas:
V" (Efl, ~ DKj) x (1 + EPÖ) ‘ _
G Li=1 ( 1+ IRY 0
Den ekonomiska  livslängden  ska vara tio år. Byggnadsägaren  ska på 
tillsynsmyndighetens  begäran  kunna  visa upp beräkningar  som gör det sannolikt  
att byggnaden  inte längre  omfattas  av krav enligt  förordningen  (2022:336)  om 
energimätning  i byggnader.
Allmänt  råd
Byggnadsägarens  avkastningskrav,  kalkylräntan,  bör vara marknadsmässig.  
Kalkylräntan  far bestämmas med hänsyn  till byggnadsägarens  faktiska  
kapitalkostnader,  risker  med investeringen  samt avkastningen  på alternativa  
energieffektiviseringsåtgärder.
Den årliga  energiprisökningen  bör ta utgångspunkt  i de lokala  
förutsättningarna  som finns  på orten.
Kriterier  för undantag  för energieffektiviserande  åtgärder
7 § En byggnadsägare  som utför  andra  energieffektiviserande  åtgärder  ska på 
tillsynsmyndighetens  begäran  kunna  göra sannolikt  att planerade  eller 
genomförda  åtgärder  ger en minskad  energianvändning  som innebär  att 
byggnaden  inte längre  omfattas  av krav enligt  6 och 7 §§ förordningen  (2022:336)  
om energimätning  i byggnader.
Om byggnadsägaren  avser  att genomföra  energieffektiviserande  åtgärder  i 
samband  med en planerad  ombyggnad  ska åtgärderna  vara genomförda  senast  den 
1 juli 2026.
5

BFS 2022:3
Om byggnadsägaren  avser  att genomföra  energieffektiviserande  åtgärder  som 
inte sker i samband  med en planerad  ombyggnad  ska åtgärderna  vara genomförda 
senast  den 1 juli 2023.
Byggnadsägaren  ska på tillsynsmyndighetens  begäran  kunna  styrka  att 
åtgärderna  har genomförts.
Mätsystem  och mätutrustning
8 § Värmeenergimätare,  värmekostnadsfördelare  och mätare  för tappvarmvatten 
för hushållsbruk  som installeras  ska vara fjärravläsbara.
Värmeenergimätare,  värmekostnadsfördelare  och mätare  för tappvarmvatten 
för hushållsbruk  ska göras  fjärravläsbara  eller  ersättas  med fjärravläsbara  
mätsystem  senast  den 1 januari  2027,  om dessa  har installerats  i byggnader  före 
ikraftträdandet  av förordningen  (2022:336)  om energimätning  i byggnader  och 
som omfattas  av kraven  enligt  6-8 §§ förordningen.
De uppgifter  som krävs  för att fastställa  faktisk  användning  ska kunna  
fj ärravläsas.
Fakturering
9 § Fakturering  till lägenhetsinnehavare  som baseras  på faktisk  användning  eller 
avläsning  av värmekostnadsfördelare  ska ske minst  en gång per år.
Skyldighet  att lämna  fakturerings-  och användningsinformation
10 § Om värmeenergimätare,  värmekostnadsfördelare  eller mätare  för 
tappvarmvatten  för hushållsbruk  är installerade,  ska lägenhetsinnehavaren  få 
faktureringsinformation  med information  om sin energianvändning  av 
byggnadsägaren.  Informationen  ska vara baserad  på faktisk  användning  eller 
avläsningar  av värmekostnadsfördelare.
Om mätanordningama  är fjärravläsbara  ska lägenhetsinnehavaren  få 
information  om sin energianvändning  minst  en gång varje  månad.  Om 
mätanordningama  inte är fjärravläsbara  ska informationen  i stället  lämnas  minst  
två gånger  per år till och med den 31 december  2026.
Informationen  får göras  tillgänglig  via internet  och uppdateras  så ofta som 
mätanordningama  och systemen  tillåter.
Om faktureringsinformationen  och informationen  om energianvändning  görs 
tillgänglig  via internet  måste  lägenhetsinnehavaren  få ett meddelande  från 
byggnadsägaren  om var den finns  att tillgå.
Faktureringsinformation  och information  om energianvändning  för värme  
behöver  inte lämnas  till lägenhetsinnehavare  vid driftstopp  eller utanför 
säsongerna  för uppvärmning.
Fakturerings-  och användningsinformation  baserad  på 
individuell  mätning
11 § Byggnadsägaren  ansvarar  för att tydlig  och begriplig  fakturerings­
information  med information  om energianvändningen  görs tillgänglig  tillsammans 
med fakturan.  Faktureringsinformation  och information  om energianvändningen
6

BFS 2022:3
till lägenhetsinnehavaren  som baseras  på faktisk  användning  eller avläsning  av 
värmekostnadsfördelare  ska innehålla  följande:
- Faktiska  priser  och faktisk  energianvändning  eller total värmekostnad  och 
avläsningar  av värmekostnadsfördelare.
- En beskrivning  av de olika  skatter,  påminnelseavgifter  och taxor  som 
tillämpas.
- Uppgifter  om den energimix  som använts  och de med framställningen  årliga  
förknippade  växthusgasutsläppen.  Kravet  på uppgifter  om växthusgasutsläpp 
gäller  enbart  fjärrvärmesystem  med en total installerad  tillförd  effekt  som 
överstiger  20 MW.
- Jämförelser  av lägenhetsinnehavarens  aktuella  klimatkorrigerade 
energianvändning  i grafisk  form med användningen  för samma  period  föregående  
år.
- Jämförelser  med en genomsnittlig  lägenhetsinnehavare  eller  en 
jämförelselägenhetsinnehavare  i samma  användarkategori.
- Kontaktinformation  till organisationer  för byggnadsägare  och oberoende  
organ  för information  om tillgängliga  energieffekt  i viseringsåtgärder,  jämförbara  
lägenhetsinnehavarprofiler  och objektiva  tekniska  specifikationer  för utrustning  
som använder  energi.
- Information  om var lägenhetsinnehavaren  kan lämna  klagomål  på fakturan.
- Information  om vilka oberoende  konsumentorganisationer  som finns.
Faktureringsinformation  som inte baseras  på individuell  
mätning
12 § Byggnadsägaren  ansvarar  för att tydlig  och begriplig  fakturerings­
information  görs tillgänglig  för lägenhetsinnehavaren  tillsammans  med fakturan.  
Vid driftstopp  eller  motsvarande  situationer  när fakturan  inte kan baseras  på 
faktisk  användning  eller avläsning  av värmekostnadsfördelare  ska 
faktureringsinformationen  innehålla  följande:
- En förklaring  till hur beloppet  beräknats.
- Kontaktinformation  till organisationer  för byggnadsägare  och oberoende 
organ  för information  om tillgängliga  energieffektiviseringsåtgärder,  jämförbara 
lägenhetsinnehavarprofiler  och objektiva  tekniska  specifikationer  för utrustning  
som använder  energi.
- Information  om var lägenhetsinnehavaren  kan lämna  klagomål  på fakturan.
- Information  om vilka oberoende  konsumentorganisationer  som finns.
Kostnadsfördelning  i bostadslägenheter  och lokallägenheter  i 
flerbostadshus  avseende  uppvärmning
13 § Faktureringen  av lägenhetsinnehavare  ska baseras  på den faktiska  
användningen  eller  avläsningar  av värmekostnadsfördelare.  Därutöver  får andra  
faktorer  som bidrar  till en rättvis  kostnadsfördelning  mellan  lägenhets-  
innehavama,  och som balanserar  lägenhetsinnehavamas  incitament  till 
energibesparing  mot byggnadsägarens  incitament  att energieffektivisera,  vägas  in 
vid bestämningen  av en enskild  lägenhetsinnehavares  andel  av byggnadens  totala  
uppvärmningskostnad.
7

BFS 2022:3
Allmänt råd
Faktorer som avses  kan vara följande:
- Kostnaden  för grundinvestering  enligt  metoden  för beräkning  av 
lönsamhet  i 6 §.
- Drift-  och underhållskostnader för uppvärmningssystem  och för 
system  för individuell  mätning och  debitering.
- Kostnader  för abonnerad effekt.
- Kostnaden  för uppvärmning  av gemensamma  utrymmen.
- Kostnader  för värmeförluster  i byggnadens distributionssystem.
- Hänsyn  till lägenheters  olika uppvärmningsbehov  beroende  på 
placering  i byggnaden  och till värmeförluster  mellan  lägenheter.
- Fördelningen  mellan  den kostnadsandel  som baseras  på den faktiska 
användningen  och den andel  som baseras  på andra faktorer.
En rättvis  fördelning  kan ske utifrån  boarea.  Kostnaden  för uppvärmning 
av gemensamma  utrymmen  bör dock fördelas  lika per lägenhet  eftersom  
dessa  utrymmen  kan antas nyttjas  i liknande  utsträckning  av samtliga 
lägenhetsinnehavare.
En lägenhetsinnehavare  bör inte kunna välja  en inomhustemperatur som 
understiger Folkhälsomyndighetens  allmänna råd  om temperatur  inomhus  
(FoHMFS  2014:17).
Kostnadsfördelning  i bostadslägenheter  och lokallägenheter  i 
flerbostadshus  avseende  tappvarmvatten  för hushållsbruk
14 § Faktureringen  av lägenhetsinnehavare  ska baseras  på faktisk  användning. 
Därutöver  får andra  faktorer  som bidrar  till en rättvis  kostnadsfördelning  mellan  
lägenhetsinnehavama,  vägas  in vid bestämningen  av en enskild  
lägenhetsinnehavares  andel av byggnadens  totala  kostnad  för tappvarmvatten  för 
hushållsbruk.
Allmänt  råd
Faktorer  som avses  kan vara följande:
- Kostnaden  för grundinvestering  enligt  metoden  för beräkning  av 
lönsamhet  i 6 §.
- Drift-  och underhållskostnader  för tappvattenssystem  och för system  
för individuell  mätning  och debitering  av tappvarmvatten.
- Kostnader  för abonnerad  effekt.
- Kostnader för värmeförluster  i byggnadens distributionssystem.
- Fördelningen  mellan  den kostnadsandel  som baseras på  den faktiska  
användningen  och den  andel  som baseras på  andra  faktorer.
Kostnaderna  kan fördelas  lika per lägenhet  eller på basis  av antal mätare 
per lägenhet.
Överenskommelse  och beslut  om kostnadsfördelning
15 § Om system  för individuell  mätning  och debitering  av uppvärmning  eller 
tapp  vann  vatten  installeras  i hyresbostadslägenheter,  kan förhandlingsordningens 
parter  enligt  hyresförhandlingslagen  (1978:304),  ingå överenskommelser  och 
avtal om kostnadsfördelningens  nännare utformning.  Sådana  överenskommelser 
ska ta utgångspunkt  i 13-14  §§ och kan avse vilka faktorer  utöver  den faktiska  
användningen  som ska ligga till grund  för kostnadsfördelningen,  samt vilken  vikt 
som den faktiska  energianvändningen  respektive  övriga  faktorer  ska ha vid 
faktureringen  av lägenhetsinnehavare.
8

BFS 2022:3
Om system  för individuell  mätning  och debitering  av uppvärmning  eller 
tappvarmvatten  installeras  i fl erbostadshus  med bostadsrätt  eller kooperativ  
hyresrätt  som upplåtelseform,  kan föreningens  styrelse  besluta  om 
kostnadsfördelningens  närmare  utformning,  förutsatt  att föreningens  stadgar  
medger  detta. Sådana  beslut  ska ta utgångspunkt  i 13-14  §§ och kan avse vilka  
faktorer  utöver  den faktiska  användningen  som ska ligga  till grund  för 
kostnadsfördelningen,  samt vilken  vikt som den faktiska  energianvändningen 
respektive  övriga  faktorer  ska ha vid faktureringen  av lägenhetsinnehavare.
Om system  för individuell  mätning  och debitering  av uppvärmning  eller 
tappvarmvatten  installeras  i lokallägenheter  i flerbostadshus,  kan 
lokalhyresavtalets  parter  avtala  om kostnadsfördelningens  närmare  utformning.  
Sådana  avtal ska ta utgångspunkt  i 13-14  §§ och kan avse vilka faktorer  utöver  
den faktiska  användningen  som ska ligga till grund  för kostnadsfördelningen,  
samt vilken  vikt som den faktiska  energianvändningen  respektive  övriga  faktorer  
ska ha vid faktureringen  av lägenhetsinnehavare.
Denna  författning  träder  i kraft den 1 juli 2022.  
På Boverkets  vägnar
ANDERS  SJELVGREN
Mikael  Näslund
9