1 Migrationsverkets författningssamling   
 
ISSN 1650 -2515  
Ansvarig utgivare: Fredrik Beijer , Migrationsverket, 601 70 Norrköping  
  
    
Migrationsverkets föreskrifter och allmänna råd om 
mottagande av asylsökande m.fl .  MIGRFS  
2018:3 
Utkom från trycket 
den 15 februari  
2018 
beslutade den  12 februari 2018.  
 
Denna för eskrift  tillämpas med stöd av 12 § förordningen (1994:361) 
om m ottagande av asylsökande m.fl.  
 
Till ledning för tillämpningen av föreskrifterna utfärdar 
Migrationsverket vidare allmänna råd som införs efter respektive 
paragraf.  
 
Definitioner  
1 § Vid tillämpningen av 2 c §  förordning (1994: 361) om mottagande av 
asylsökande m.fl.  (nedan FMA ) ska med familj avses 
maka/make/sambo och barn under 18 år som har ingått i samma hushåll 
innan ankomst till Sverige och som samtliga omfattas av personkretsen 
1 § första stycket 1 och 2 lagen (1994:137) om mottag ande av 
asylsökande m.fl.  (nedan LMA) . 
  Vid tillämpningen av 2 d § samma förordning avses med uttrycket ”så 
snart som möjligt försöka hitta” att Migrat ionsverket kartlägger barnets 
familjeförhållanden i samband med asylansökan samt  att verket snarast 
inleder arbetet med efterforskning  av barnets familjemedlemmar .  
  Vid tillämpningen av  4 § samma förordning ska med familj avses 
make/maka/sambo och barn u nder 18 år som ingår i samma hushåll.  
  Vid tillämpningen av 6 § samma förordning avses med:  
  – ensamstående: en person över 18 år som inte delar hushåll med 
annan vuxen person , eller som är ensamstående förälder  med barn,  
  – sammanboende: en vuxen pers on som delar hushåll med en eller 
flera vuxna,  
  – barn: person under 18 år som ingår i en ensamståendes eller 
sammanboendes hushåll eller som bor på särskilt anordnade grupphem  
eller motsvarande inrättning.  I alla ärenden som rör barn ska en 
konsekvensan alys göras av vilken påverkan beslutet får för barnet.  
  Vid tillämpningen av 8 a § samma förordning avses med uttrycket 
”anmäla sådana ändringar i inkomst och andra förhållanden” att 
utlänningen har en skyldighet att meddela Migrationsverket muntligen 
eller skriftligen varje gång hans/hennes ekonomiska förhållanden 
ändras.  
 
MIGRFS 2018: 3   
 
2 Allmänna råd till 1 §  
Sammanboende är en vuxen  som delar logi, i en lägenhet eller annan 
typ av boende, med en eller flera andra vuxna . Några krav på äktenskap, 
samboförhållande eller släktskap ställs inte. Det avgörande är om 
personerna s logi gör att de får anses kunna dela på hushållets 
gemensamma kostnader .  
 
Vid bedömningen av om ett barn som kommer till Sverige utan 
vårdnadshavare  har erbjudits boende som sammanboende bör samma 
regler som tillämpas för vuxna  gälla . 
 
Registrering vid mottagningsenhet  
2 § En utlänning som omfattas av 1 § första stycket 1 och 2  LMA s ka 
registreras vid den mottagningsenhet där utlänningen erbjudits  boende. 
Vill utlänningen inte utnyttja boendet ska han/ hon registreras vid den 
mottagningsenhet som ligger närmast den ort han/hon bor eller vid den 
mottagningsenhet som bäst kan tillgodose hans/hennes rättighete r och 
skyldigheter enligt LMA . 
  Ett b arn som föds i Sverige av vårdnadshavare som omfattas av 1 § 
första stycket 1 oc h 2 LMA s ka inregistreras den dag barnets 
vårdnadshavare uppgett  (viljeyttringen) att han/hon/ de vill ansöka om 
asyl för barnet  om vårdnadshavaren/vårdnadshavarna fullföljer ansökan 
om asyl inom två veckor . Om särskilda skäl föreligger k an tiden 
förlängas till en månad.  
  En utlänning som vistas i Sverige  med gällande uppehållstillstånd och 
som ansöker om uppehållstillstånd som flykting enligt 4 kap. 1 §  eller 
som annan skydds behövande enligt 4 kap. 2  § eller 2 a §  
utlänningslagen  registreras vid mottagningsenhet när tillstånd et att 
vistas i Sverige upphört att gälla.  
   Om e n utlänning vars rätt till bistånd har upphört enligt 11 § andra 
stycket LMA d ärefter meddelas inhibition eller beviljas ny prövning 
enligt 11 a § samma  lag ska han/hon åter registreras vid 
mottagningsenhet efter anmälan . 
  En utlänning som hålls i förvar ska registreras v id den förvarsenhet 
som har hand om  hans/hennes förvarsadministrativa ärende. En 
utlänning som hålls i förvar ska inte registreras vid en 
mottagningsenhet.  
  Avregistrering ska ske när rätten till bistånd upphör  enligt 11 , 11 a § § 
LMA e ller de n dag Migrationsverket besluta t att utlänningen s rätt till 
bistånd har förverkats . En avregistrering vid mottagningsenhet ska alltid 
föregås  av ett skriftligt överklagbart beslut.  
 
 
Allmänna råd till 2 §  
Registrering vid mottagningsenhet   
Registreringen vid mottagningsenhet avgör från vilken dag han/hon  kan 
erbjudas plats i anläggningsboende,  ansöka om dagersättning och 
särskilt bidrag.  
 
  MIGRF S 2018: 3 
 
3 I de fall Migrationsverket inte kan ta emot en asylansökan, när den 
aktualiseras, bör datum för inregistrering anges til l den dag då  
utlänningen uppgav att han/hon ville ansöka om bistånd. Har 
utlänningen ett gällande tillstånd registreras utlänningen in i 
mottagningssystemet den dag utlänningen aktualiserar  sitt 
biståndsbehov efter att gällande tillstånd löpt ut.  
 
Barn som  föds i Sverige  
Enligt 1 § tredje stycket LMA ska ett barn som inte vistas på en 
förläggning utan bor tillsammans med en förälder som har 
uppehållstillstånd i Sverige inte registreras vid mottagningsenhet när 
föräldern ansöker om asyl för barnet. För de fa ll barnets föräldrar inte 
sammanbor  bör barnets ärende behandlas utifrån vem av föräldrarna 
som barnet bor tillsammans  med. I dessa fall presumeras den vuxne som 
ansöker om asyl för barnet vara barnets förälder och vårdnadshavare 
även  om den vuxne inte kan  styrka att han/hon är barnets 
vårdnadshavare .  
 
Särskilda skäl vid barnets födelse  
Särskilda skäl kan föreligga i de fall ett barn fö tts för tidigt eller lider av 
sjukdom eller annan jämförbar omständighet som medför särskild 
svårighet för vårdnadshavare att fullfölja sin ansöka n om asyl  vid 
Migrationsverket .  
 
Registrering  av utlänningar som ansöker om skydd  efter att det 
permanenta uppehållstillståndet har återkallats  
Registrering vid  mottagningsenhet  bör inte göras av utlänningar som 
söker om asyl på ny tt och befinn er sig i Sverige efter att hans/ hennes  
permanenta uppehållstillstånd återkalla ts p.g.a. att det saknas 
skyddsskäl .  
  
Ett tid sbegränsat uppehållstillstånd som upphört   
När ett tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av 21 kap. 2 -6 §§ 
utlänn ingslagen upphör finns det inget skäl att om registrera utlänningen 
på nytt p.g.a.  att bistånd enligt LMA normalt har utgått under hela tiden 
som uppehållstillståndet gällt.  
 
En utlänning som avvikit och håller sig undan  
En utlänning s rätt till bistånd enl igt 12 § LMA har förverkats när 
han/hon  håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning 
eller ett beslut om överföring enligt Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013  inte kan verkställas . 
Avregistrering  från mottagningsenhet sker efter att Migrationsverket 
genom överklagbart beslut beslutat att utlänningen  inte har rätt till 
bistånd enligt 12 § LMA . 
 
 
 
 
MIGRFS 2018: 3   
 
4 Innan avregistrering vid mottagningsenhet  
Innan avregistrering vid mottagningsenhet sker fattas ett öv erklagbart 
beslut gällande grunden för att rätten till bistånd upphört, förverkats 
eller att utlänningen inte omfattas av personkretsen för LMA.  
 
Efter preskription  
När et t avlägsnandebeslut preskribera s enligt 12 kap. 22 § 
utlänningslag en omfattas inte lä ngre utlänningen av personkretsen i 1 § 
första stycket 1 LMA. O m utlänningen inte ansöker om asyl  på nytt 
upphör utlänningens rätt till bistånd och han/hon bör avregistreras ur 
mottagningssystemet. Innan avregistrering sker fattas ett skriftligt 
överklagba rt beslut.  
 
Utlänningar som hålls i förvar  
En utlänning som hålls i förvar bör alltid registreras vid den 
förvarsenhet som hanterar hans/hennes förvarsadministrativa ärende. 
Registre ringen av den förvarstagne vid en förvarsenhet bör ske oavsett 
hans/hennes  underliggande ärende eftersom själva  frihetsberövandet ger 
rätt till dagersättning och  särskilt bidrag  enligt 11 kap. 13 § 
utlänningslagen (2005:716) . Avregis trering från en förvarsenhet bör  ske 
vid den tidpunkt då utlänningen släpps ur förvar alternativt  lämnar 
landet.  
 
Dagersättning  
3 § Dagersättning beviljas  vid avsaknad av egna medel och ska täcka 
kostnader för den dagliga livsföringen. Vid avgörande om utlänningens 
rätt till dagersättning ska hänsyn tas till alla kontanter, 
banktillgodohavanden och an dra tillgångar som kan omvandlas till 
likvida medel.  
  Får utlänningen fri mat vid mottagningsenheten reduceras  
dagersättningen i  enlighet med 6 § FMA. Full dagersättning ska utgå om 
utlänningen tillfälligt vistas utanför mottagningsenheten och 
hans/hennes  frånvaro beror på besök hos utlänningens offentliga 
biträde , asylutredning eller annat skäl där utlänningen kan bevisa 
anledningen till frånvaron . Detsamma gäller om utlänningen av 
medicinska eller religiösa skäl eller av annan synnerlig anledning inte 
kan utnyttja den fria maten.  
 
4 § Dagersättningen ska utbetalas förskottsvis per månad. Utbetalningen  
får dock avse kortare tid om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl 
avses ; 
  - när ansökan om dagersättning just lämnats in,  
- när rätten till dagersä ttningen beräknas upphöra under tiden fram till 
nästa utbetalning,  
- när utlänningen har svårt att sköta sin ekonom i. 
 
Allmänna råd till 3 och 4 §§  
Allmänt om behovsprövningen  
  MIGRF S 2018: 3 
 
5 En utlänning som saknar egna medel har enligt 17 § LMA rätt till 
dagersättning. Av lagens ordalydelse framgår att beslutsfattaren gör en 
behovsprövning av den enskildes ek onomiska situation, d.v.s. egna 
kontanter, banktillgodohavanden  och tillgångar som snabbt kan 
omvandlas till likvida medel. Har utlänningen vid ansökan  om 
dagersättn ing egna kontanter bör de  använda s för ut länning ens 
försörjning. Varifrån kontanterna  kommer  eller vad de ska användas till 
har i princip ingen betydel se.  
 
Tillgångar som kan omvandlas till likvida medel  
Vid bedömning av om utlänningen har egna tillgångar  ska beslutfattaren 
beakta om utlänningen t.ex. har kontanter på banken eller aktier i 
hemland et som är tillgängliga och lätt kan säljas. Utgångspunkten för 
huruvida tillgångar na är tillgängliga bör vara att tillgångarna lätt ska 
kunna disponeras,  i normal fallet inom en vecka. H ar utlänningen 
tillgångar som snabbt kan omvandlas bör han/hon  erbjudas boende där 
mat ingår  i avvaktan på att tillgångarna görs disponibla . 
 
Medel  som har beviljats enligt annan lagstiftning  
Har utlänningen beviljats  bidrag  eller på  annat sätt tagit del av bidrag, 
enligt annan lagstiftning är det något som ska beaktas vid bedömningen 
av behovet av dagersättning.  Exempel på bidrag som ensamkommande 
familjehemsplacerade barn kan få del av är omkostnadsersättning som 
utbetalas till fami ljehemmet ett annat exempel på bidrag är 
bosättningsbaserade förmåner.  
 
Närmare om behovsprövningen av dagersättning till vuxna  
Vid bedömningen av den enskildes inkomster  räknas  inte 
makes/makas/sambos ekonomiska tillgångar in. Bedömning görs endast 
utifrån utlänningens egna tillgångar.  
 
Avslag av dagersättningen  
Om en utlänning har inkomst som överstiger dagersättningsnivån ska en 
eventuell ansökan om dagersättning avslås eftersom utlänningen inte 
saknar egna medel. Utlänningen får återkomma med en ny ans ökan om 
inkomsten upphör eller inkomsten u nderstiger dagersättningsnivån.  
 
Barn i familj  
Dagersättning till barn har inte samma individuella karaktär som 
dagersättning till vuxna , eftersom den inte får sättas ned för 
minderåriga . Barn saknar oftast egna ti llgångar och är därför beroende 
av sina föräldrar för sin försörjning. Vid avgörande av frågan om barns 
rätt till dagersättning bör hänsyn tas till föräldrarnas inkomster och 
tillgångar.  
 
Barn utan vårdnadshavare  
Barn som kommer till Sverige utan vårdnads havare bör beviljas 
dagersättning som ensamstående eller som sammanboende vuxen om 
hushållsgemenskap med annan person föreligger.  
MIGRFS 2018: 3   
 
6  
 
 
Sparad dagersättning och restbelopp  
Ett undantag gäller för sparad dagersättning och de varor som köpts för 
sparad dagersä ttning. Har utlänningen sparat en del av dagersättningen 
så kan han/hon inte nekas fortsatt dagersättning med hänvisning till att 
han/hon i första hand ska leva på dessa medel. Det förekommer att 
utlänningar som är inskrivna i mottagningssystemet tar emot 
dagersättning efter att rätten till bistånd har upphört eller utlänningens 
rätt till bistånd har förverkats.  Om utlänningen åter skrivs in i 
mottagningssystemet på grund av att t.ex. inhibition eller ny prövning 
meddelas, kan det finnas ett restbelopp som ska hanteras av 
Migrationsverket . Den dagersättning som finns på kontot är inte att 
betrakta som utbetald. Utbetalningen sker först när utlänningen tar ut 
pengarna från kontot. Utlänningen har inte rätt till de pengar som verket 
felaktigt satt in på kontot  efter att hans/hennes rätt till bistånd upphörde  
eller rätten till bistånd förverkats. . Utlänningen har bara rätt till de 
pengar som satts in på kontot innan rätten till bistånd upphörde  eller 
rätten till bistånd förverkades . Ett utbetalat restbelopp utgö r egna medel 
som ska vägas in vid bedömningen av en ny ansökan om dagersättning.  
 
Nedsättning av dagersättning  
Dagersättning enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. är en 
form av bistånd som i vissa fall kräver motprestation från u tlänningens 
sida. Av 10 § LMA framgår förutsättningarna för när Migrationsverket 
kan sätta ner dagersättningen . 
 
När det gäller beslut om nedsättning , efter att avlägsnande - eller 
överförings ärendet är överlämnat till polisen kan nedsättning först ske 
efter att Migrations verket fått uppgift från polisen - att sökande utan 
giltigt skäl vägrar  medverka till nödvändig åtgärd för att överföringen, 
avvisningen eller utvisningen ska kunna  verkställas och denna 
information har kommunicerats med utlänningen .   
 
Reducering av dager sättning  
Dagersättningen reduceras med den  del som enligt 6 § FMA motsvarar  
mathållning en om utlänningen får sitt behov av mat tillgodosett på annat 
sätt, som till exempel vid sjukhusvistelse. En reducering av 
dagersättningen förutsätter att mottagningsenh eten får kännedom om att 
mat ingår vid inkvarteringen. En reducering av dagersättningen får inte 
göras retroaktivt.  
 
Förlust av dagersättningen  
I princip beviljas dagersättning aldrig två gånger. Den som fått 
dagersättning för en viss period förväntas kun na klara sig på 
ersättningen perioden ut. Om dagersättningen stulits , plånbok tappats 
eller annan nödsituation inträffat, där det klart framgår att utlänningen 
inte klarar sina primära behov fram till nästa utbetalning bör nödhjälp 
  MIGRF S 2018: 3 
 
7 ges. I första hand bör  utlänni ngen hänvisas till en enhet där fri kost 
ingår. I andra hand kan bistånd utgå för den del som enligt 6 § FMA 
motsvarar mathållningen i dagersättningen.   
 
En förutsättning för att biståndet ska ges är att en polisanmälan av 
förlusten skett och att en noggrann behovsprövning gjorts i det enskilda 
fallet. Det tillägg som beviljas lämnas i form av dagersättning. Särskilt 
bidrag ska inte användas i dessa situationer  eftersom särskilt bidrag inte 
ges för de behov som dagersättningen normalt ska täcka. 
Dager sättningen lämnas inte heller som förskott på nästkommande 
utbetalning av dagersättning. Dagersättningen utgår redan i förskott och 
kan inte förenas med ytterligare tillskott.  
 
Inte heller bör ett lån som avbetalas i samband med utbetalning av 
dagersättnin g beviljas eftersom ett lån i praktiken blir ett förskott.  
 
Utbetalning av dagersättning  
För att förhindra att felaktiga utbetalningar sker kan det i vissa fall 
finnas särskilda skäl för kortare utbetalningsperiod av dagersättning .      
Vid bedömning av o m det finns särskilda skäl för kortare 
utbetalningsperiod bör beaktas : 
 – om rätten till bistånd upphör enligt 11 § andra stycket LMA i nnan 
nästa utbetalningsperiod ,  
 – om avlägsnandebeslutet är verkställbart och planerad utresa är nära 
förestående,  
 – om en överföring enligt Europaparlamentet och rådets förordning 
(EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013  är nära förestående eller 
utlänningen har beviljats uppehållstillstånd och anvisning till kommun 
förväntas inom kort .  
En uppföljning på individnivå om det föreligger skäl för ändrad 
utbetalningsperiod bör ske regelbundet.  
 
Bostadsersättning  
5 § Av 16 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. 
framgår  att utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 samma lag 
som på egen hand ordnar bostad ha r rätt till bostadsersättning i särskilda 
fall. Regeringen har meddelat närmare föreskrifter om i vilka fall 
bostadsersättning får beviljas samt grunderna för beräkning av 
ersättningsbeloppen i 4 § FMA. Bostadsersättningen ska utbetalas 
förskottsvis per må nad. Utbetalningen får dock avse kortare tider när;  
  – ansökan om bostadsersättning just lämnats in,  
  – rätten till bostadsersättningen beräknas upphöra under tiden fram till 
nästa utbetalning,  
  – det annars finns särskilda skäl för utbetalning under må naden.  
 
Allmänna råd till 5 §  
Syftet med bostadsersättningen är att ge viss kompensation för utgifter 
som kan uppkomma på grund av att den sökande måste flytta till ett nytt 
boende. Vid bedömningen av om den sökande behöver flytta till annan 
MIGRFS 2018: 3   
 
8 ort ska särsk ilt beaktas avståndet från bostaden till arbetet, möjligheter 
till kollektivtrafik och anställningsförhållanden.   
Särskilt bidrag  
6 § Särskilt bidrag får utbetalas utöver dagersättningen för kostnader 
som uppstår på grund av särskilda behov. En individuell  prövning ska 
göras av varje ansökan om särskilt bidrag. En ansökan o m särskilt 
bidrag ska utredas  så snart som möjligt efter att den kommit in till  
Migrationsverket . Särskilt bidrag ska alltid utbetalas utifrån det 
billigaste alternativet för varan/tjänst en. 
   
Allmänna råd till 6 §  
Det särskilda bidraget är avsett för varor eller tjänster som inte är 
dagliga eller återkommande utgifter. Vid handläggningen av ansökan 
om särskilt bidrag utreds utlänningens behov av varan eller tjänsten och 
hans/hennes behov  av ekonomiskt bistånd vid sidan av dagersättningen. 
När behovet av varan eller tjänsten och behovet av ekonomiskt bistånd 
är utrett fastställs storleken på bidraget, med utgångspunkt från den  
lägst  kända  kostnaden för varan eller tjänsten.  
 
Handläggningen  av ansökan om särskilt bidrag  
Utredning av en ansökan om särskilt bidrag ska genomföras ”så snabbt 
som möjligt” utan att rättssäkerheten eftersätts. Vad som menas med ”så 
snabbt som möjligt” kan inte anges generellt utan måste bli en 
bedö mning utifrån var ans/tjänstens beskaffenhet. Rör varan/tjänsten 
t.ex. vinterkläder eller spädbarnsutrustning där behovet av varan eller 
tjänsten riskerar att förfalla om inte ansökan behandlas inom några 
veckor bör ärendet handläggas med förtur.   
  
Behov av varan/tjänsten  
För att särskilt bidrag ska beviljas krävs att behovet av varan eller 
tjänsten är nödvändigt för att en dräglig livsföring ska uppnås. I  7 § 
FMA ges exempel på kostnader  som kan komma i fråga vid 
bedömningen av särskilt bidrag. Uppräkningen av varor och tj änster är 
inte uttömmande  utan ska ses som exempel.  
 
Behov av ekonomiskt bistånd  
Om det vid prövningstillfället av ansökan om särskilt bidrag kommer 
fram att sökande inte har ett starkt behov av  varan/tjänsten eller 
kostnaden rör ett mindre belopp  ska ans ökan avslås. Rent allmänt bör 
särskilt bidrag inte utgå för små utgifter av engångskaraktär. Om 
utgiften är att betrakta som liten bör den ställas i förhållande till 
dagersättningsbeloppet. Rör ansökan flera små utgifter som är 
nödvändiga för en dräglig li vsföring bör summan av de små utgifterna 
läggas samman vid bedömningen av beloppet. B edömningen av b ehovet 
av ekonomiskt bistånd bör sedan utgå från det samlade beloppet. Av 
regeringens proposition 1993/94:94 framgår att tanken med det 
särskilda bidraget ä r att det ska tillämpas restriktivt. En restriktiv 
tillämpning betyder att det är bara om behovet av varan/tjänsten är 
  MIGRF S 2018: 3 
 
9 nödvändig för en dräglig livsföring och utlänningen saknar medel för 
utgiften som det särskilda bidraget ska utbetalas.    
 
Vid bedömning en av storleken på bidraget bör utgångspunkten vara att 
bidrag ges för det billigaste alternativet av varan eller tjänsten. En 
undersökning på orten av kostnaden för det bill igaste alternativet  för 
varan  eller tjänsten bör genomföras.  Om det billigaste alt ernativet 
grundar sig på lokalt framtagna prislistor krävs regelbunde n kontroll av 
faktiskt utbud av varorna . Handläggning och u tbetalning av särskilt 
bidrag ska ske skyndsamt och inte nödvändigtvis i samband med 
utbetalning av dagersättning.  
 
Särskilt bid rag till barn  
Vid bedömningen av barns behov av särskilt bidrag bör särskilt beaktas 
att barn kan ha andra behov än vuxna  eftersom b arn går i skola/förskol a.  
 
Tillståndssökande utlänningars sjukvårdskostnader  
De skäl som ligger bakom principen om statligt  kostnadsansvar för 
sjukvård till utlänningar som avses i 1 § första sty cket 1 och 2 LMA 
gäller inte fullt ut för andra tillståndssökande. För den senare gruppen 
ligger det primära kostnadsansvaret hos den enskilde. Avsikten med 
denna ordning är att motver ka att utlänningar söker sig till Sverige för 
att få vård. Som en konsekvens av detta har utlänningar som avses 1 § 
första stycket 3 LMA i regel inte rätt till särskilt bidrag för 
sjukvårdskostnader.  
 
Särskilt bidrag när dagersättningen satts ned helt  
De asylsökande vars dagersättning satts ned helt med st öd av 10 § andra 
stycket LMA får beviljas särskilt bidrag för kostnader som 
dagersät tningen ska täcka enligt 5 § FMA  om de är nödvändiga för en 
dräglig livsföring. En motsvarande situation kan uppstå då 
dagersättningen har reducerats p .g.a. att behovet av mat är tillgodosett 
på boendet och utlänningen har nedsatt dagersättnin g enligt 10 § FMA. 
Särskilt bidrag får inte beviljas om behovet kan täckas på annat sätt.  
 
Allmänt råd gällande e rsättning för kost  och logi  
En utlänning som har egen inkomst eller egna tillgångar ska  enligt 15 § 
LMA b etala skälig ersättning till Migrationsverket för logi och kost om 
inkomsten eller tillgångarna överstiger den dagersättningsnivå som 
utlänningen är berättigad till. Vid be räkningen av skälig ersättning för 
logi bör följande gälla. Om kostnaden för logi kan fastställas bör 
utlänningen betala sin del av Migrationsverkets kostnad för boendet. 
Kostnaden för boendet baseras på antalet platser i boendet.  
 
Kan inte avgiften för lo gi fastställas p .g.a. annan boendeform än 
lägenhetsboende bör kostnaden för boendet per dygn bestämmas till 
prisbasbeloppet delat med 365. I de fall logiet  delas beräknas avgiften 
genom att boendekostnaden dela s på antalet  platser  i bostaden.  
  
MIGRFS 2018: 3   
 
10   3. För fr i mat betalas av  
Ensamstående  47 kr/dag  
Sammanboende  42 kr/dag  
Barn 0 –3 år 25 kr/dag  
Barn 4 –10 år  31 kr/dag  
Barn 11 –17 år  38 kr/dag  
Hemmavarande vuxen  42 kr/dag  
 
En förälder är alltid försörjningsskyldig för sina barn oavsett om båda 
eller bara den ene av föräldrarna har inkomst . En förälder/föräldrarna 
bör därför betala barnens del av kostnaden för logi och mat.  
 
Om utlänningens behållning inte når upp till  dagersättningsnivån  efter 
att logi  betalats bör kostnaden för logi eller mat jämkas.  
_______ _________________________________________________  
Dessa föreskrift er träder i kraft samma dag som de utkommer från 
trycket . Föresk rifterna upphäver MIGRFS 2017:11 . 
 
MIGRATIONSVERKET  
 
 
MIKAEL RIBBENVIK  
 
   
Eva Rimsten