Statens jordbruksverks 
författningssamling  
Statens jordbruksverk  
551 82  Jönköping  
Tfn 036 -15 50 00  
www.jordbruksverket.se   
 
 
ISSN 1102 -0970 
 
 
 
  SJVFS 2022:5  
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks 
föreskrifter och allmänna råd  (SJVFS 2019:23 ) om 
fjäderfä hållning inom lantbruket m.m. ;  Saknr L 111  
Utkom från trycket  
den 4 februari 2022  
Omtryck  
   
beslutade  den 3 februari 2022.    
    
    
Statens jordbruksverk föreskriver1, med stöd av 2 kap. 9 § djurskyddsförordningen 
(2019:66) , att 2 kap. 13 , 16 och 17 §§ samt 4 kap. 13 § verkets föreskrifter o ch 
allmänna råd (SJVFS 2019:23) om f jäderfähållning inom lantbruket  m.m. ska ha 
följande lydelse.  
Författningen och de allmänna råden kommer där för att ha följande lydelse från och 
med den dag då denna författning träder i kraft.  
 
 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING  
 
1 KAP. GEMENSAMMA BE STÄMMELSER  ................................ ...........................  2 
Definitioner  ................................ ................................ ................................ ..............  3 
Tillsyn  ................................ ................................ ................................ .......................  5 
Skötsel  ................................ ................................ ................................ ......................  6 
Utrymmen  ................................ ................................ ................................ .................  6 
Golv  ................................ ................................ ................................ ..........................  7 
Brandskydd och elsäkerhet  ................................ ................................ .......................  7 
Renhållning och strö  ................................ ................................ ................................ . 7 
Stallklimat och luftkvalitet  ................................ ................................ .......................  7 
Dagslj usinsläpp och belysning  ................................ ................................ .................  8 
Buller  ................................ ................................ ................................ ........................  9 
Foder och dricksvatten  ................................ ................................ .............................  9 
Anordningar, installationer och utrymme  ................................ ................................  9 
Utevistelse  ................................ ................................ ................................ ................  9 
2 KAP. SÄRSKILDA BES TÄMMELSER FÖR VÄRPHÖNS  OCH UNGHÖNS  .. 10 
Skötsel  ................................ ................................ ................................ ....................  10 
Utrymmen, inredning och utrustning  ................................ ................................ ..... 10 
                                                 
1 Anmälan har gjorts enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett 
informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EU T L 
241, 17.9.2015, s. 1, Celex 32015L1535).  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
SJVFS 2022:5   
 
 
 
2 
 Renhållning och strö  ................................ ................................ ..............................  14 
Stallklimat och luftkvalitet  ................................ ................................ .....................  15 
Ljus ................................ ................................ ................................ .........................  15 
3 KAP. SÄRSKILDA BES TÄMMELSER FÖR SLAKTK YCKLING  ....................  15 
Tillsyn och skötsel  ................................ ................................ ................................ . 15 
Utrymmen  ................................ ................................ ................................ ..............  16 
Foder och dricksvatten  ................................ ................................ ...........................  16 
Ljus och belysning  ................................ ................................ ................................ . 16 
Anordningar och installationer  ................................ ................................ ...............  17 
4 KAP. SÄRSKILDA BES TÄMMELSER FÖR  AVELS DJUR INOM 
SLAKTKYCKLINGPRODUKT IONEN  ................................ ................................ ... 17 
Skötsel  ................................ ................................ ................................ ....................  17 
Utrymmen, inredning och utrustning  ................................ ................................ ..... 17 
Renhållning och strö  ................................ ................................ ..............................  19 
Stallklimat och luftkvalitet  ................................ ................................ .....................  19 
Ljus och belysning  ................................ ................................ ................................ . 19 
5 KAP. SÄRSKILDA BES TÄMMELSER FÖR KALKON ER ...............................  20 
Skötsel och utrymmen  ................................ ................................ ............................  20 
6 KAP. SÄRSKILDA BES TÄMMELSER FÖR ANKOR OCH GÄSS  ...................  20 
Skötsel och utrymmen  ................................ ................................ ............................  20 
 
1 KAP.  GEMENSAMMA BESTÄMMEL SER  
1 §  Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas finns i 
djurskyddslagen ( 2018:1192 ) och djurskyddsförordningen ( 2019:66 ). 
2 §  Dessa föreskrifter och allmänna råd innehåller bestämmelser om hållande och 
skötsel av fjäderfän inom lantbruket m.m. utom strutsfåglar.  
3 §  Fjäderfä n får hållas och skötas på annat sätt än vad som anges i dessa föreskrifter 
om en veterinär av veterinärmedicinska skäl har o rdinerat detta.  
4 §  Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från 
bestämmelserna i denna författning under förutsättning att det inte strider mot någon 
bindande EU -rättsakt , djurskyddslagen (2018:1192) eller djurskyddsförordningen  
(2019:66) . 
Första stycket gäller inte sådana bestämmelser där djurhållning får ske på annat sätt 
i enlighet med ett kontrollprogram som är i drift. Från sådana bestämmelser kan 
Jordbruksverket endast medge undantag om det är nödvändigt som en följd av 
oförut sedda extraordinära omständigheter.  
 
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
 SJVFS  2022:5   
 
 
 
3 
 5 §  De mått som anges i denna författning är minsta mått och centrummått för normal 
inredning om inte annat anges. Avvikelse från föreskrivna mått kan dock godtas i 
befintliga stallar under förutsättning att följande k riterier uppfylls:  
1. djurmiljön i stallet som helhet är mycket god,  
2. konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på djuret 
avseende den funktion som måttföreskriften syftar till,  
3. måttavvikelsen innebär inte någon ökad risk för skador, str ess eller ohälsa hos 
djuren, samt  
4. måttavvikelsen innebär inte att tillsynen och skötseln av djuren försvåras.  
Detsamma gäller vid förprövningspliktig ombyggnad om länsstyrelsen vid 
prövningen bedömer att kriterierna i punkterna 1 – 4 ovan uppfylls i stalle t efter 
åtgärden och att planlösningen i stallet är god.  
Definitioner  
6 §  I dessa föreskrifter betyder:  
 
 Allmänna råd  Definieras i 1 § författningssamlings -
förordningen (1976:725) som sådana 
generella rekommendationer om 
tillämpningen av en författning som anger hur 
någon kan eller b ör handla i ett visst 
hänseende.  
 Daglig dödlighet (%)  Antalet slaktkycklingar som har dött i en 
stallavdelning samma dag, inklusive sådana 
som har avlivats på grund av sjukdom eller av 
andra skäl, dividerat med totala antal et 
slaktkycklingar i stallavdelningen den 
aktuella dagen, multiplicerat med 100 . 
 dBA Enhet för mätning av bl.a. ljudnivå 
(ljudtrycksnivå). "A" anger att det ingående 
ljudet vägts över det standardiserade A -filtret 
före nivåangivelsen. dBskalan  är logaritmisk. 
En ökning eller minskning av ljudnivån med 
10 dBA uppfattas av det mänskliga örat som 
en fördubbling respektive halvering av ljudet . 
 Djurhållare  Fysiska eller juridiska personer som enligt 
avtal eller lag ansvarar för eller handhar djur, 
oavsett om detta sker stadigvarande eller 
tillfälligt . 
 Dränerande golv  Ett samlingsbegrepp för genomsläppliga golv. 
Gödseldränerande golv är golv som är 
konstruer ade för att släppa igenom träck, urin 
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
SJVFS 2022:5   
 
 
 
4 
 och i viss mån strömedel till ett underliggande 
utrymme.  
 Forcerad ventilation  Ventilationsflöden som överstiger 5,6 m3/h 
per slaktkyckling.  
 Gödseldeflektor  Utrustning i vissa hönsburar. En från 
fodertrågets bakkant  utstickande plåt som har 
till syfte att skydda äggen mot bl. a. 
nedsmutsning och hackning samt att förhindra 
rymning och gödselnedfall i underliggande  
burvånings fodertråg . 
 Gödseldränerande golv  Se dränerande golv . 
 Hårdgjord yta  Ytan anses vara hårdgjord om den består av 
betong, asfalt eller annat likvärdigt material . 
 Höns  Med höns avses vuxna tuppar och hönor . 
 Kontinuerlig uppfödning  Hållande av, i normalfallet, djur av olika 
åldrar i stall eller stallavdelning. Insättning av 
nya djur sker e fterhand . 
 Kontrollprogram  Ett program som tagits fram i syfte att säkra 
en god djuromsorg och som är godkänt av 
Jordbruksverket, samt är knutet till en 
bestämmelse i denna författning . 
 Omgångsuppfödning  Hållande av djurgrupp/flock med individer av 
likartad ålder i eget stall eller egen 
stallavdelning. Insättning av ny djurgrupp 
sker inom en begränsad tidsperiod och inte 
förrän stallet eller stallavdelningen tömts helt . 
 ppm Koncentration av ett visst ämne mätt i 
miljondelar (parts per million) . 
 Rede Avskilt utrymme för äggläggning . 
 Stall Byggnad för hållande av djur . 
 Stallavdelning  Del av ett stall som är avskilt från andra delar 
av stallet, normalt med täta väggar . 
 Ströbad/sandbad  Utrymme med luckert strömedel där värphöns 
i bur kan tillfredsställa sina beteendebehov 
såsom att picka, sprätta och utföra 
sandbadsbeteende . 
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
 SJVFS  2022:5   
 
 
 
5 
  Ströbädd  En bädd av strö som gödslas ut med ett 
intervall från någon eller några veckor upp till 
ett år. En ströbädd hålls torr genom att nytt 
strömedel tillförs ovanpå det gamla. En 
ströbädd som "brinner", dvs. utvecklar värme 
under en biologisk nedbrytningsprocess, 
kallas vanligen djupströbädd . 
 Termisk komfort  Djuren har termisk komfort inom den s.k. 
termoneutrala zonen. I denna zon kan djuren 
utan svårigheter upprätthålla sin värmebalans. 
Den termoneutrala zonen begränsas nedåt av 
den nedre kritiska temperaturen och uppåt av 
den övre kritiska temperaturen. När 
omgivningen har en temperatur under den 
undre kritiska temperaturen måste djuren öka 
sin ämnesomsättni ng och äta mer foder för att 
behålla sin kroppstemperatur. Vid 
temperaturer över den övre kritiska 
temperaturen kommer djurens kropps -
temperatur att stiga på grund av att de av 
fysikaliska skäl inte kan bli av med sin 
överskottsvärme. De kritiska temperatu r-
gränserna påverkas av en mängd faktorer 
såsom djurets vikt, djurets hälsa, ut -
fodringsintensitet, lufthastighet, luftfuktighet, 
liggytor, strö, antal djur i gruppen samt 
djurens möjlighet till rörelse . 
 Tillgänglig area  För hönsen ständigt tillgängliga areor med 
minst 0,3 m bredd och minst 0,45 m fri höjd. 
Redesarean får inte medräknas. För unghöns 
avses ständigt tillgängliga areor . 
 Totalarea  Begreppet avser areor där djuren kan röra sig 
utan hinder. Anordningar för utfodring som 
inkräktar på totalarean inräknas inte i denna . 
 Unghöns  Med unghöns avses växande tuppar och 
hönor . 
 Övertemperatur  Skillnaden mellan förväntad och rådande, 
högre stalltemperatur . 
 
Tillsyn  
7 §  Djurägaren och djurhållaren har ansvaret för fjäderfänas välbefinnande.  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
SJVFS 2022:5   
 
 
 
6 
 8 §  Personer som har hand om fjäderfä n ska ha tillräckliga kunskaper och färdigheter 
samt vara tillräckligt många för att dessa föreskrifter ska kunna följas.  
9 §  Fjäderfä n ska normalt ses till minst en gång dagligen om inte annat framgår av 
denna författning. Nykläckta, sjuka eller skadade djur samt djur som beter sig onormalt 
ska ses till oftare.  
10 §  Fjäderfä n ska hållas på ett sådant sätt att tillsynen över dem kan ske  utan 
svårigheter.  
11 §  Automatiska system och anordningar som inverkar på djurskydd och djurhälsa 
ska kontrolleras dagligen.  
Skötsel  
12 §  Fjäderfä n ska hållas tillfredsställande rena.  
13 §  Ett fjäderfäs rörelsefrihet får inte begränsas genom att en t yngd eller annat 
hindrande föremål fästs vid djuret. Rörelsefriheten får inte heller begränsas genom att 
olika delar av djurets kropp binds samman eller genom att djuret binds samman med 
ett annat djur.  
14 §  Vid drivning ska fjäderfä n hanteras lugnt. Dju ren ska ha tillräckligt med 
utrymme för att kunna förflytta sig och tydligt kunna uppfatta drivvägen.  
 
Allmänna råd till 1 kap. 14 § och till 2 kap. 7 § djurskyddslagen  
Djurstallar bör utformas så att flyttning, transport och utlastning av djuren 
underlättas. Drivgångar bör ha släta ytor utan skarpa hörn.  
Speciella utlastningsrum eller boxar bör inrättas vid behov.  
Lastrampers lutning bör vara så liten som möjligt.  
15 §  Föremål och ämnen som kan skada fjäderfäna ska förvaras så att de är oåtkomlig a 
för dessa.  
Utrymmen  
16 §  Fjäderfä n som behöver särskild vård ska kunna tas omhand lösgående i ett 
närbeläget utrymme och ska där vid behov kunna hysas individuellt. Utrymmet ska ha 
ett klimat som djuren är vana vid.  
För fjäderfä n som under den kalla års tiden hålls i stallar med utomhusliknande 
klimat ska det även finnas behandlingsplatser som kan värmas upp eller på annat sätt 
vara anpassade så att djurens behov av termisk komfort tillgodoses.  
Första stycket gäller inte fjäderfästallar där sjuka eller sk adade djur omedelbart 
avlivas.  
  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
 SJVFS  2022:5   
 
 
 
7 
 Golv  
17 §  Golv, sitt - och liggytor ska ha en jämn och halksäker yta.  
Boxar eller sitt - och liggytor med rörligt golv samt utgödslingssystem i öppna 
skrapgångar ska utrustas, utformas och skötas så att djuren inte tillfogas  skador och så 
att utrustningen inte inverkar menligt på djurens beteende och hälsa. Detsamma gäller 
utformningen av dränerande golvytor.  
Brandskydd och elsäkerhet  
18 §  Vid förprövningspliktig ny -, till- eller ombyggnad av stallar ska dessa utformas 
så att det för fjäderfäna finns godtagbart byggnadstekniskt eller likvärdigt skydd mot 
brand samt godtagbara förutsättningar att rädda djuren vid brand.  
Detsamma gäller när en stallbyggnad ändras eller används på ett sätt som innebär 
en ökad brandrisk.  
 
Allmänn a råd till 1 kap. 18 §  
Lantbrukets brandskyddskommittés rekommendationer bör följas vid 
nybyggnad och större om - och tillbyggnad av stall . 
19 §  Belysningsanordningar, elektriska ledningar och andra elinstallationer som 
fjäderfäna kan nå, ska vara försedda  med lämpliga skydd eller vara utförda så att det 
inte föreligger någon skaderisk.  
20 §  Det ska finnas en godtagbar plan för hur djurskyddet ska upprätthållas vid 
elavbrott.  
Renhållning och strö  
21 §  Stallutrymmen ska rengöras och utgödslas minst en gång  dagligen, om inte 
systemet för djurhållning är uppbyggt för andra rutiner som ger god hygien.  
Vid kontinuerlig uppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant minst 
en gång årligen. Vid omgångsuppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras  
noggrant före varje insättning av en ny omgång djur. Stallar ska dessutom desinficeras 
innan en ny omgång djur sätts in.  
22 §  Ligg- och sittytor ska hållas rena och torra samt vara anpassade efter fjäderfäslag 
och stallklimat (termisk komfort).  
23 §  Strömedel ska vara av lämplig typ och ha god hygienisk kvalitet.  
Stallklimat och luftkvalitet  
24 §  I stall ska djuren ha ett klimat som är anpassat till fjäderfäslag och 
djurhållningsformen (termisk komfort).  
25 §  I värmeisolerade stallar får den relativa l uftfuktigheten under vintern endast  
undantagsvis överstiga 80 procent, såvida inte stalltemperaturen understiger 10°C. I 
sådana fall får den numeriska summan av stalltemperaturen och den relativa 
luftfuktigheten inte överstiga 90.  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
SJVFS 2022:5   
 
 
 
8 
 I oisolerade stallar får den relativa fuktigheten inte annat än undantagsvis överstiga 
uteluftens relativa fuktighet med mer än 10 procentenheter.  
26 §  I ett stall får fjäderfä n endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som 
överstiger följande värden om inte annat anges  i denna författning:  
- ammoniak: 10 ppm,  
- koldioxid: 3 000 ppm,  
- svavelväte: 0,5 ppm,  
- organiskt damm: 10 mg/m³.  
27 §  Utgödslingssystem ska vara utformade så att djur i en stallavdelning inte kommer 
i direktkontakt med gödsel från annan avdelning.  
Luft får inte tas in i en stallavdelning via ett utgödslings - eller urindräneringssystem 
eller via utrymmen som kan innehålla luftföroreningar eller smittämnen som kan 
påverka djurens hälsa negativt.  
Öppningar mellan stallavdelningar ska kunna stängas och var a stängda när de inte 
används.  
28 §  I mekaniskt ventilerade stallar ska det finnas nödventilation.  
29 §  Mekaniskt ventilerade stallavdelningar med fler än 2 000 djur ska vara utrustade 
med larmanordning som varnar för:  
1. övertemperaturer,  
2. strömavbrott, samt  
3. fel på larmanordningen.  
Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett 
betryggande sätt.  
Utrustningen ska kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny 
omgång djur.  
Allmänna råd till 2 kap. 1 § djurskyddslagen  
Stallar för fler än 2 000 fjäderfän bör vara utrustade med reservelverk.  
Även stallar med mekanisk ventilation utan krav på larm bör vara utrustade 
med en larmanordning som varnar för övertemperaturer, strömavbrott och 
fel på larmanordningen om ett ventilations bortfall bedöms kunna medföra 
lidande för djuren.  
Dagsljusinsläpp och belysning  
30 §  Stallar för fjäderfä n får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än 
fönster.  
31 §  Fönster som fjäderfäna kan nå, ska vara försedda med lämpliga skydd eller var a 
utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.   
32 §  Stallar för fjäderfä n som saknar ljusinsläpp för dagsljus och som var i bruk före 
den 1 januari 1994 behöver inte förses med ljusinsläpp om inte förprövningspliktig 
till- eller ombyggnad genomför s. 
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
 SJVFS  2022:5   
 
 
 
9 
 33 §  Fjäderfä n ska ha tillgång till ljus som stödjer deras dygnsrytm och 
beteendebehov.   
I stallar med plats för mer än 350 djur ska ljusinsläpp för dagsljus vara placerade 
på ett sådant sätt att de ger en jämn fördelning av ljuset i djurutrymmet.  
34 §  I stallar där användningen av dagsljus orsakar djurskydds - eller 
djurhälsoproblem får dagljusliknande artificiellt ljus användas i stället för ljusinsläpp 
för dagsljus. Det artificiella ljuset ska vara anpassat till djurens behov, kunna styras, 
ha en s pektralbredd på minst 300 nm, och innehålla ultraviolett ljus i UVA -området.  
35 §  Stallar för fjäderfä n ska vara försedda med fast monterad belysning som inte 
förorsakar djuren obehag och som medger att tillsyn kan utövas utan svårigheter. 
Belysningen ska ge ett ljus som är flimmerfritt eller har en flimmerfrekvens på minst 
120 Hz.  
Kravet på fast monterad belysning i första stycket gäller inte utrymmen som endast 
är avsedda att ge skydd då djuren hålls utomhus under förutsättning att tillräcklig 
belysning som möjliggör tillsyn är ordnad på annat sätt.   
Buller  
36 §  Buller i stallar får inte ha en sådan nivå och frekvens att det påverkar djurens 
hälsa menligt.  
I stallar får fjäderfä n endast tillfälligtvis utsättas för mekaniskt buller överstigande 
65 dBA. I stallar med slaktkycklingar får dock bullernivån 65 dBA överstigas vid 
forcerad ventilation då väde rleken kräver detta under förutsättning att bullernivån inte 
överstiger 75 dBA.  
Foder och dricksvatten  
37 §  Fjäderfä n ska dagligen ges foder av lämplig struktur.  
Fodergivan ska garantera en tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel.  
38 §  Fjäderfä n ska få dricksvatten minst två gånger per dygn.  
Anordningar, installationer och utrymme  
39 §  Utfodrings - och dricks vattensystem ska vara utformade, dimensionerade och 
placerade så att fjäderfäna lugnt och naturligt kan inta sitt foder och vatten.       
Utevistelse  
40 §  Stängsel ska vara väl uppsatt och underhållet samt i övrigt utformat och anordnat 
på ett sådant sätt att fjäderfä n som hålls inom stängslet eller drivs mellan stängsel inte 
skadas.  
Stängsel som innehåller taggtråd får inte användas till fjäderfä n. 
41 §  Utomhusytor ska vara fria från föremål med uppenbar risk att skada fjäderfäna.  
42 §  Markytor som är hårt belastade av fjäderfäna ska vara hårdgjorda, dränerade eller 
naturligt ha motsvarande funktion.  
 
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
SJVFS 2022:5   
 
 
 
10 
 2 KAP.  SÄRSKILDA BESTÄMMELS ER FÖR VÄRP HÖNS OCH UNGHÖNS  
1 §  Detta kapitel innehåller särskilda bestämmelser för värpande hönor och unga 
hönor som hålls för produktion av ägg för livsmedel, samt avelsdjur.  
Skötsel  
2 §  Endast hönsraser som har en medelvikt under 2,4 kg får hållas i burar. Djuren får 
hållas i burar högst två år.  
3 §  Unghöns ska vara uppfödda i inhysningssystem som förbereder dem för det 
system som de ska hållas i som vuxna.  
Allmänna råd till 2 kap. 3 §  
Värphöns i bursystem bör vara uppfödda i bursystem för unghöns.   
Frigåen de värphöns bör vara uppfödda som frigående unghöns.  
Unghöns uppfödda i bursystem bör inte användas som frigående värphöns 
i flervåningssystem.  
Utrymmen, inredning och utrustning  
4 §  Unghöns ska ha tillgång till sittpinnar.  
5 §  Burar för värphöns eller  unghöns ska ha täta sidoväggar.  
6 §  Burar för värphöns ska vara försedda med klonötare.  
7 §  Golvet i ett rede får inte vara utfört så att fåglarna ligger direkt på rutnät av metall.  
8 §  Dränerande golv ska vara så konstruerat att det ger stöd åt de frä mre klorna på 
varje fot.  
9 §  I anläggningar där djuren har möjlighet till utevistelse ska utomhusytorna ha en 
area som är anpassad till beläggningsgraden och markytans beskaffenhet så att 
föroreningar undviks.  
Utomhusytorna ska vara försedda med skydd mot  dåligt väder och rovdjur.  
I anläggningar med plats för mer än 350 djur ska flera öppningar ge tillträde till 
utomhusytorna.  
10 §  Minsta utrymme för värphöns i bur anges i tabell 1.  
 
Tabell 1  
 Area,  
m2/djur  Tillgänglig area,  
m2/djur  Höjd,  
m Kortaste sida,  
m 
Bur 1)  0,060  0,45 2)  
Rede  0,015   0,20 0,24 
Ströbad  0,015   0,20 0,24 
1)  En bur får inte vara mindre än 0,2 m2. I minimiarea får inte inräknas yta under gödseldeflektor som 
inkräktar mer än 0,07 m in i buren, räknat vinkelrätt från burens front.  
2)  Avser tillgänglig area.  
 
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
 SJVFS  2022:5   
 
 
 
11 
 11 §  Övriga mått m.m. för värphöns i bur anges i tabell 2.  
 
Tabell 2  
Golv  Trådtjocklek 2 mm  
Lutning högst 12 %  
Vatten  Minst två koppar eller nipplar ska vara 
åtkomliga från varje bur.  
Varje nippel får betjäna högst två 
burfack.  
Fodertråg  120 mm trågkant per djur  
Sittpinne  150 mm per djur  
Fri bredd för inspektionsgångar  0,90 m  
Avstånd golv – nedersta burraden  0,35 m  
Antal burvåningar  Högst 3  
Antal värphöns per bur  Högst 16  
 
12 §  Utrymme för frigående värphöns anges i tabell 3.  
Tabell 3  
Högsta beläggning  Envåningssystem  Hönsraser med en 
medelvikt < 2,4 kg  9 höns / m2 
tillgänglig area  
Hönsraser med en 
medelvikt  ≥ 2,4 kg  7,5 höns / m2 
tillgänglig area  
Flervåningssystem  - 7 höns / m2 tillgänglig area  
- 20 höns/ m2 golvarea  
Rede  Fackrede  - minsta area 0,0125 m2 / höna  
- dock minst 0,075 m2 
- kortaste sidan 0,24 m  
Kollektivrede  - minsta area 0,010 m2 / höna  
- dock minst 0,140 m2 
- kortaste sidan 0,35 m  
Ströarea   - minst 1/3 av golvarean  
- dock minst 0,025 m2 / djur 
13 §  Utan hinder av 12 § får stallar hos äggproducenter med flervåningssystem 
beläggas med upp till 9 höns/m2 tillgänglig area, dock högst 20 höns per m2 golvarea, 
under förutsättning att samtliga punkter nedan är uppfyllda:  
1. Besättningen är ansluten till frivillig organiserad hälsokontroll2 med plan och 
riktlinjer som Jordbruksverket har godkänt för salmonellakontroll.  
2. Besättningen följer en dokumenterad plan i syfte att begränsa spridning och 
infektionstryck av spolmask. Planen innehåller r utiner för provtagning och 
avmaskning som innebär att hönsen provtas på lämpligt sätt för spolmask och 
avmaskas vid behov . 
3. Djurens välfärd är god och djuren har en för sin ålder god kondition. 
Dokumenterade rutiner och åtgärdsplan finns och följs upp för att: 
                                                 
2 Bestämmelser om frivillig organiserad hälsokontroll finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2015:17) om frivillig 
organiserad hälsokontroll av husdjur.  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
SJVFS 2022:5   
 
 
 
12 
 a) Se till att fothälsan är god och att fotskador hålls på en låg nivå.  
b) Hantera eventuella utbrott av fjäderplockning och hackning.  
4. Ströbädden är lucker. Dokumenterade rutiner och åtgärdsplan finns och följs 
upp för att hantera eventuella problem.  
5. Dokume nterade rutiner för skötsel av stallets klimatiserings - och 
utgödslingssystem finns  och följs upp .  
6. Tilläggsvärme finns om stallklimatet kräver det.  
7. Reservelverk finns.  
8. Personer som hanterar värphöns ska ha för sina arbetsuppgifter relevant 
utbildning, e ller ha motsvarande kompetens gällande djurskyddslagstiftning, 
djurens fysiologi och behov, inhysning, stallklimat, samt hantering vid 
avlivning, infångning och lastning.  (SJVFS 202 2:5). 
14 §  Övriga mått m.m. för frigående värphöns anges i tabell 4.  
 
Tabe ll 4 
Golv  Lutning högst 12 %  
Vatten  Rakt tråg  Minst 25 mm trågkant/djur  
Runt tråg  Minst 10 mm trågkant/djur  
Nippel eller kopp1) Högst 10 höns / nippel eller kopp  
Fodertråg  Rakt tråg  Minst 100 mm trågkant / djur  
Runt tråg  Minst 40 mm trågkant / djur  
Sittpinne2) Minst 150 mm / djur  
Fri höjd mellan våningar i 
flervåningssystem  0,45 m  
Antal våningar i flervåningssystem  Högst 4  
Öppningar till utomhusytorna3) Höjd 0,35  
Bredd 0,40 m, dock minst 2,0 m  
totalt per 1 000 höns  
1)  Minst två tillgängliga för varje djur.  
2)  Centrumavstånd mellan sittpinnar ska vara minst 300 mm och minsta avstånd till vägg 200 mm.  
3)  Ska vara utspridda utefter hela byggnadens längd.  
15 §  Utrymme för unghöns i bur anges i tabell 5.  
 
Tabell 5  
 
Ålder,  
veckor  Burarea1) 
Högsta 
antal  
djur/m2 Burhöjd2), 
m Minsta 
utrymme  
vid rakt  
fodertråg,  
mm/djur  Vatten  
Högsta 
antal  
djur/  
nippel, st  Högsta antal 
burvåningar,  
st Minsta 
sittpinnelängd,  
mm/djur  
0-3 90 0,25 20 15 4 20 
4-6 60 0,38 42 8 3 40 
7-15 30 0,38 50 8 3 65 
16-18 25 0,38 60 8 3 100 
1)  I minimiarea får inte inräknas yta under gödseldeflektor som inkräktar mer än  
0,07 m in i buren, räknat vinkelrätt från burens front.  
2)  Lägsta höjd inom föreskriven golvarea.  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
 SJVFS  2022:5   
 
 
 
13 
 16 §  Utrymme för frigående unghöns anges i tabell 6.  
 
Tabell 6  
Ålder,  
veckor  Envåningssystem,  
tillgänglig  
area 
Högsta antal  
djur/m2 Flervåningssystem1), 
tillgänglig  
area 
Högsta antal  
djur/m2 Minsta  
ströarea  Minsta 
sittpinnelängd,  
mm/djur  
0-3 55 55 1/3 av 
golvarean  20 
4-6 25 25 1/3 av 
golvarean  40 
7-15 15 10 2) 1/3 av 
golvarean  65 
16-18 10 10 2) 1/3 av 
golvarean  100 
19-21   9 7 1/3 av 
golvarean  120 
1)  Antalet våningar får vara högst 4 stycken.  
2)  Djurbeläggningen får dock inte överstiga 20 unghöns per m2 golvarea.  (SJVFS 202 2:5). 
17 §  Utan hinder av 16 § får stallar hos unghönsuppfödare med flervåningssystem 
som uppfyller kraven i samtliga punkter nedan, beläggas enligt tabell 7. Dock får högst 
18 unghöns per m2 tillgänglig area vid 18 veckors ålder hållas.  
1. Besättningen är ansluten till frivillig org aniserad hälsokontroll3 med plan och 
riktlinjer som Jordbruksverket har godkänt för salmonellakontroll.  
2. Besättningen följer en dokumenterad plan i syfte att begränsa spridning och 
infektionstryck av spolmask. Planen innehåller rutiner för provtagning och 
avmaskning som innebär att unghönsen provtas på lämpligt sätt för spolmask 
och avmaskas vid behov . 
3. Djuren s välfärd är god och djuren har en för sin ålder god kondition och 
jämnhet i flocken. Dokumenterade rutiner och åtgärdsplan finns och följs upp 
för att hantera eventuella utbrott av fjäderplockning och hackning.  
4. Ströbädden är lucker. Dokument erade rutiner och åtgärdsplan fö r att hantera 
eventuella problem finns  och följs upp . 
5. Dokumenterade rutiner för skötsel av stallets klimatiserings - och 
utgödslingssystem finns  och följs upp .  
6. Tilläggsvärme finns och justeras efter unghönsens behov.  
7. Reservelverk finns.  
8. Personer som hanterar unghöns ska ha relevant  utbildning, eller ha 
motsvarande kompetens gällande djurskyddslagstiftning, djurens fysiologi och 
behov, inhysning, stallklimat, samt hantering vid avlivning, infångning och 
lastning . 
  
                                                 
3 Bestämmelser om frivillig organiserad hälsokontroll finns i Stat ens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2015:17) om frivillig 
organiserad hälsokontroll av husdjur.  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
SJVFS 2022:5   
 
 
 
14 
 Tabell 7  
Ålder,  
veckor  Flervåningssystem1), 
tillgänglig  
area 
Högsta antal  
djur/m2 
0-3 82 
4-6 42 
7-14 21 
15 20 
16-17 19 
18 18 
1)  Antalet vån ingar får vara högst 4 stycken.  (SJVFS 202 2:5). 
18 § Övriga mått för frigående unghöns anges i tabell 8.  
Tabell 8  
Ålder,  
veckor  Minsta 
utrymme vid  
rakt 
fodertråg,  
mm/djur  Minsta utrymme vid 
vattentråg  Vatten,  
högsta 
antal 
djur/nippel  Rakt,  
mm/djur  Runt,  
mm/djur  
0-3 20 5 4 30 
4-6 20 5 5 30 
7-15 42 7 5 20 
16-18 50 7 5 15 
19-21 55 8 6 15 
Renhållning och strö  
19 §  I system för frigående värphöns med plats för mer än 350 djur får sittpinnar inte 
vara placerade över ströbädden.  
I flervåningssystem för frigående unghöns eller värphöns ska våningsplanen utföras 
så att spillning inte kan falla ner på lägre våningsplan.  
Även i övr igt ska inredning i stallar vara utformad så att djuren inte blir 
nedsmutsade av foder -, vatten - eller gödselspill.  
20 §  Ströbadet i burar för värphöns ska vara tillgängligt för hönsen under en 
sammanhängande period på minst fem timmar per dygn under den för hönsen aktiva 
delen av dygnet.  
21 §  Ströbadet i burar för värphöns ska vara utformat så att hönsen kommer i 
direktkontakt med strömedlet vid ströbadning samt avgränsat så att strömedlet hålls 
kvar i ströbadet.  
22 §  Unghöns ska ha ständig tillgång till strömedel som kan tillfredsställa deras 
beteendebehov av att picka, sprätta och sandbada.  
 
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
 SJVFS  2022:5   
 
 
 
15 
 Allmänna råd till 2 kap. 1 §  djurskyddsförordningen  
Strömedel med grov struktur, såsom exempelvis kutterspån, bör inte användas i 
bursystem . 
Stallklimat och luftkvalitet  
23 §  Vid förprövningspliktig ny -, till - eller ombyggnad av ett stall med 
gödseldränerande golv ska stallet ha mekaniskt utgödslingssystem  som medger att 
regelbunden utgödsling kan ske under det gödseldränerande golvet.  
24 §  I stallar med envåningssystem får djuren endast tillfälligtvis utsättas för 
ammoniakhalter som överstiger 25 ppm i stalluften.  
 
Allmänna råd till 2 kap. 24 §  
Stallar me d gödseldränerande golv som inte omfattas av kravet på mekanisk 
utgödsling enligt 2 kap. 23 § bör ha utgödslingssystem som medger att 
regelbunden utgödsling kan ske under det gödseldränerande golvet.  
Utgödsling under gödseldränerande golvytor bör ske minst  2 gånger per 
vecka.  
Ljus  
25 §  Belysning i stallar med plats för mer än 350 fjäderfän ska tändas och släckas med 
automatisk, tidsstyrd dimfunktion eller motsvarande.  
 
Allmänna råd till 2 kap. 2 § djurskyddslagen  
Värphöns bör ha en sammanhängande mörkerper iod på minst åtta timmar per 
dygn.  
3 KAP.  SÄRSKILDA BESTÄMMELS ER FÖR SLAKTKYCKLING  
Tillsyn och skötsel  
Allmänna råd till 4 kap. 1 §  djurskyddslagen  
Om en slaktkyckling uppvisar svårigheter att gå, eller i övrigt visar tecken på  
skada eller sjukdom bör den avlivas.   
1 §  Slaktkycklingar ska ses till minst två gånger dagligen.  
2 §  Personer som hanterar slaktkycklingar på anläggningar med plats för fler än 500 
slaktkycklingar ska ha genomgått en utbildning eller på annat sätt förvärvat 
motsvarande kunskaper f ör att kunna sköta slaktkycklingar på ett djurskyddsmässigt 
korrekt sätt. Framförallt gäller detta kunskap om regelverk, djurens fysiologi, behov 
och beteende, varsam hantering i samband med infångning, lastning och transport, 
akutvård och avlivning samt f örebyggande smittskydd.  
3 §  Om fler än 500 djur hålls på anläggningen, ska relevanta fakta om uppfödningen 
(antal djur, totalarea, hybrid, daglig dödlighet, samt – om möjligt - orsak) journalföras. 
Journalerna ska bevaras i minst tre år.  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
SJVFS 2022:5   
 
 
 
16 
 Utrymmen  
4 §  Slaktkycklingar som föds upp inomhus ska hållas på ströbädd med en torr och 
lucker yta.  
5 §  I slaktkycklingstallar får beläggningsgraden högst vara 20 kg slaktkyckling per 
kvadratmeter golvarea.  
Utan hinder av första stycket får stallar hos slaktkycklingupp födare som är anslutna 
till ett kontrollprogram, beläggas i enlighet med kontrollprogrammet, dock högst 36 
kg per m2 golvarea och högst 25 djur per m2 golvarea.  
Foder och dricksvatten  
6 §  Djuren ska ha ständig tillgång till foder eller måltidsutfodras med  för djuren 
lämpliga intervall. Fodret får tas bort från djuren tidigast 12 timmar före beräknad 
slakttidpunkt.  
7 §  Anordningar för dricksvatten ska placeras och underhållas så att vattenspill i 
ströbäddar minimeras.  
8 §  Utrymmen för foder och vatten an ges i tabell 9.  
 
Tabell 9  
Ålder,  
veckor  Minsta 
utrymme vid  
fodertråg  Minsta 
utrymme vid  
vattentråg   
Högsta antal 
djur/  
vattennippel,  
st Rakt,  
mm/  
djur  Runt,  
mm/  
djur  Rakt,  
mm/  
djur  Runt,  
mm/  
djur  
0 – 7 20 121) 10 4 20 
8 – 10 35 20 15 5 15 
1) 8 mm vid fri tillgång på foder.  
 
Ljus och belysning  
9 §  Slaktkycklingar ska med undantag av första uppfödningsveckan och de sista tre 
dagarna före slakt, ha en mörkerperiod om minst sex timmar per dygn, varav en 
sammanhängande mörkerperiod på minst fyra timmar.  
I stallar för slaktkycklingar ska belysningen på minst 80 % av den tillgängliga ytan 
vara minst 20 lux mätt i fåglarnas ögonhöjd. På veterinärs inrådan får ljusstyrkan 
tillfälligt minskas.  
  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
 SJVFS  2022:5   
 
 
 
17 
 Anordningar och installationer  
10 §  Transportband i anordning för automatisk uppsamling eller räkning av 
kycklingar får inte ha en hastighet eller i övrigt användas på ett sätt som innebär 
lidande för djuren eller tillfogar dem skador. Anordningen ska vara försedd med 
lättåtkom lig manövercentral och nödstopp  samt kontrolleras regelbundet och före 
användning varje gång den varit avstängd. När anordningen är i drift, ska den vara 
ständigt bemannad på ett sådant sätt att tillsynen över samtliga djur som vistas i 
anordningen kan ske samtidigt. Svaga eller skadade  djur som upptäcks ska omedelbart 
avskiljas och tas om hand och, om inte ett gott djurskydd kan upprätthållas på annat 
sätt, avlivas.   
4 KAP.  SÄRSKILDA BESTÄMMELS ER FÖR  AVELSDJUR IN OM 
SLAKTKYCKLINGPRODUKT IONEN   
1 §  Detta kapitel innehåller särskilda bestämmels er för avelsdjur för 
slaktkycklingproduktion. Med avelsdjur avses både växande och vuxna tuppar och 
hönor i denna produktion.  
Skötsel  
2 §  Avelsdjuren får inte hållas i burar.  
3 §  Avelsdjur ska vara uppfödda i inhysningssystem som förbereder dem för det 
system som de ska hållas i som vuxna.  
Utrymmen, inredning och utrustning  
4 §  Unghöns ska ha tillgång till sittpinnar.  
5 §  Vuxna djur ska ha tillgång till sittpinne eller annan upphöjd sittyta.  Upphöjd sittyta 
ska finnas i en mängd så att alla djur har möjlighet att sitta samtidigt.  
Allmänna råd till 4 kap. 5 §  
Sittytan för avelsdjur mellan 1,6 - 3,0 kg bör inte understiga 160 cm²/kg och 
för avelsdjur mellan 3 - 5 kg inte understiga 115 cm²/kg.  
6 §  Golvet i ett rede får inte vara utfört så att fåglarna  ligger direkt på rutnät av metal l. 
7 §  Dränerande golv ska vara så konstruerat att det ger stöd åt de främre klorna på 
varje fot.  
8 §  I anläggningar där djuren har möjlighet till utevistelse ska utomhusytorna ha en 
area som är anpassad till beläggningsg raden och markytans beskaffenhet så att 
föroreningar undviks.  
Utomhusytorna ska vara försedda med skydd mot dåligt väder och rovdjur.  
I anläggningar med plats för mer än 350 djur ska flera öppningar ge tillträde till 
utomhusytorna.  
9 §  Utrymme för höns an ges i tabell 10.  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
SJVFS 2022:5   
 
 
 
18 
 Tabell 10  
Högsta beläggning  Envåningssystem  < 2,4 kg  9 höns / m2 tillgänglig area  
≥ 2,4 kg  7,5 höns / m2 tillgänglig area  
Rede  Fackrede  - minsta area 0,0125 m2 / höna  
- dock minst 0,075 m2 
- kortaste sidan 0,24 m  
Kollektivrede  - minsta area 0,010 m2 / höna  
- dock minst 0,140 m2 
- kortaste sidan 0,35 m  
Ströarea   - minst 1/3 av golvarean  
- dock minst 0,025 m2 / djur  
 
10 §  Övriga mått m.m. för höns anges i tabell 11.  
 
Tabell 11  
Golv  Lutning högst 12 %  
Vatten  Rakt tråg  Minst 25 mm trågkant/djur  
Runt tråg  Minst 10 mm trågkant/djur  
Nippel eller kopp1) Högst 10 höns / nippel eller kopp  
Fodertråg  Rakt tråg  Minst 125 mm trågkant / höna, 150 mm 
trågkant tupp 
Runt tråg  Minst 80 mm trågkant / höna, 10 0 mm 
trågkant tupp 
Sittpinne2) Minst 150 mm / djur  
Öppningar till utomhusytorna3) Höjd 0,45 m 
Bredd 0,40 m, dock minst 2,0 m  
totalt per 1 000 höns  
1)  Minst två tillgängliga för varje djur.  
2)  Centrumavstånd mellan sittpinnar ska vara minst 300 mm och minsta avstånd till vägg 200 mm. 
3)  Ska vara utspridda utefter hela byggnadens längd.  
11 §  Utrymme för unghöns anges i tabell 12.  
 
Tabell 12  
Ålder,  
veckor  Envåningssystem, 
tillgänglig  
area 
Högsta antal djur/m2 Minsta  
Ströarea  Minsta 
sittpinnelängd,  
mm/djur  
0-3 55 1/3 av golvarean  10 
4-6 25 1/3 av golvarean  20 
7-15 15 1/3 av golvarean  33 
16-18 10 1/3 av golvarean  50 
19-21 9 1/3 av golvarean  60 
 
  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
 SJVFS  2022:5   
 
 
 
19 
 12 §  Övriga mått för unghöns anges i tabell 13.  
 
Tabell 13  
Ålder,  
veckor  Minsta 
utrymme vid  
rakt 
fodertråg,  
mm/djur  Minsta utrymme vid 
vattentråg  Vatten,  
högsta 
antal 
djur/nippel  Rakt,  
mm/djur  Runt,  
mm/djur  
0-3 20 5 4 30 
4-6 20 5 5 30 
7-15 42 7 5 20 
16-18 50 7 5 15 
19-21 55 8 6 15 
 
Renhållning och strö  
13 §  Inredning i stallar ska vara utformad så att avelsdjuren inte blir nedsmutsade av 
foder -, vatten - eller gödselspill. I stall med plats för mer än 350 vuxna avels djur får 
sittpinnar inte vara placerade över ströbädden. (SJVFS 202 2:5). 
14 §  Avelsdjuren ska ha ständig tillgång till strömedel som kan tillfredsställa deras 
beteendebehov av att picka, sprätta och sandbada.  
Stallklimat och luftkvalitet  
15 §  Vid förprövningspliktig ny -, till - eller ombyggnad av ett stall med 
gödseldränerande golv ska stallet ha m ekaniskt utgödslingssystem som medger att 
regelbunden utgödsling kan ske under det gödseldränerande golvet.  
Första stycket gäller inte för envåningssystem där det gödseldränerande golvet 
utgör högst 1/3 av avelsdjurens tillgängliga area.  
16 §  I stallar med envåningssystem får avelsdjuren endast tillfälligtvis utsättas för 
ammoniakhalter som överstiger 25 ppm i stalluften.  
 
Allmänna råd till 4 kap. 16 §  
Stallar med gödseldränerande golv bör ha utgödslingssystem som medger att 
regelbunden u tgödsling kan ske under det gödseldränerande golvet.  
Utgödsling under gödseldränerande golvytor bör ske minst 2 gånger per 
vecka.  
Ljus och belysning  
17 §  Stallar för avelsdjur behöver inte vara försedda med fönster eller andra 
ljusinsläpp för dagsljus om  djuren istället förses med ett dagsljusliknande artificiellt 
ljus som är anpassat till djurens behov, som kan styras och har en spektralbredd på 
minst 300 nm samt innehåller ultraviolett ljus i UVA - området.  
 
  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
SJVFS 2022:5   
 
 
 
20 
 Allmänna råd till 2 kap. 2 §  djurskyddslagen  
Avelsdjuren bör ha en sammanhängande mörkerperiod på minst åtta timmar 
per dygn.  
5 KAP.  SÄRSKILDA BESTÄMMELS ER FÖR KALKONER  
Skötsel och utrymmen  
1 §  Kalkoner ska hållas frigående och ska ha tillgång till ströbädd om de föds upp 
inomhus.  
2 §  Utrymme för kalkone r anges i tabell 14.  
 
Tabell 14  
Djurkategori  Golvarea  Minsta mått  
på 
värprede 1), 
m Minsta  
utrymme  
vid runt 
fodertråg,  
mm/djur  Minsta  
utrymme  
vid runt  
vattentråg,  
mm/djur  Högsta  
antal  
djur/m2 Högsta  
antal  
kg/m2 
Avelsdjur, höns  2,5  bredd: 0,35  
djup: 0,5 
höjd: 0,45  30 12 
Avelsdjur, tuppar  2,5   60 24 
Slaktdjur  ≤ 10 kg   30  18 8 
> 10 kg   30  30 12 
1) Högst 4,5 djur/rede  
3 §  Utan hinder av 2 § får stallar hos slaktkalkonuppfödare som är anslutna till ett 
kontrollprogram, beläggas i enlighet med kontrollprogrammet, dock högst med 40 kg 
per m2 för djur < 7 kg och högst 45 kg per m2 för djur > 7 kg.  
6 KAP.  SÄRSKILDA BESTÄMMELS ER FÖR ANKOR OCH GÄS S 
Skötsel och utrymmen  
1 §  Ankor och gäss som föds upp inomhus ska hållas på ströbädd.  
 
Allmänna råd till 2 kap. 2 §  djurskyddslagen  
Ankor och gäss bör ha tillgång till badvatten.  
  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin
 SJVFS  2022:5   
 
 
 
21 
 2 §  Utrymme för ankor och gäss anges i tabell 15.  
 
Tabell 15  
Djurkategori  
 Golvarea  
Värprede,  
m Enbart  
inomhus  Vid möjlighet  
till utevistelse  
högsta 
antal  
djur/m2 högsta 
antal  
kg/m2 högsta 
antal  
djur/m2 högsta 
antal  
kg/m2 
Avelsdjur  Ankor  2  4  bredd: 0,4  
djup: 0,4  
höjd: 0,5  
Gäss  1  2  bredd: 0,6  
djup: 0,6  
höjd: 0,6  
Slaktdjur  Ankor 1)  16  20  
Gäss 1) 2)   14  18  
1)  Under första uppfödningsveckan får beläggningen vara högst 15 djur/m². Beläggningen ska därefter 
sänkas successivt. Efter 4 veckor gäller tabellvärdena.  
2)  Uppfödning i ligg - och utfodringshall med rastgård:  
- golvarea i ligghall 32 kg/m²,  
- rastgård 10 ggr ligghallsarean,  
- runt fodertråg 7 mm/djur (fri ut fodring),  
- rakt vattentråg 9 mm/djur.  
 
 
Denna författning4 träder i kraft den 1 april 2019, då Statens jordbruksverks 
föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2017:28) om fjäderfähållning inom lantbruket 
m.m. upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla frå n samma tidpunkt.  
 
 
Denna författning5 träder i kraft den 1 mars 2022 . 
 
 
  
CHRISTINA NORDIN   
 Gunnar Palmqvist  
 (Djurvälfärdsenheten)  
 
                                                 
4 SJVFS 2019:23.      
5 SJVFS 2022 :5.    Östertälje Tryckeri AB, Skarpnäck,  2022
      
  
Godkänd 2022-02-03 av Christina Nordin