Plan- och bygglag (2010:900)  
 
Departement: Finansdepartementet SPN BB  
 
Utfärdad: 2010 -07-01  
 
Ändring införd: t.o.m. SFS 2021:788  
 
Ikraft: 2011 -05-02 överg.best.  
 
1 kap. Syfte, innehåll och definitioner  
 
1 § I denna lag finns bestämmelser om planläggni ng av mark och vatten och om  
byggande. Bestämmelserna syftar till att, med hänsyn till den enskilda  
människans frihet, främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala  
levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorn a 
i dagens samhälle och för kommande generationer.  
 
2 § Det är en kommunal angelägenhet att planlägga användningen av mark och  
vatten enligt denna lag.  
 
3 § Lagen innehåller bestämmelser om  
 
1. lagens syfte, innehåll och definitioner (1 kap.),  
 
2. allmänna  och enskilda intressen (2 kap.),  
 
3. översiktsplan (3 kap.),  
 
4. reglering med detaljplan och områdesbestämmelser  
(4 kap.),  
 
5. att ta fram detaljplaner och områdesbestämmelser  
(5 kap.),  
 
6. genomförandet av detaljplaner (6 kap.),  
 
7. regional fysisk planering (7 kap.),  
 
8. krav på byggnadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna  
platser (8 kap.),  
 
9. bygglov, rivningslov och marklov m.m. (9 kap.),  
 
10. genomförandet av bygg -, rivnings - och markåtgärder  
(10 kap.),  
 
11. tillsyn, tillträde, ingripanden och påföljder  
(11 kap.),  
 
12. byggnadsnämnden (12 kap.),  
 
13. överklagande (13 kap.),  
 
14. skadeersättning och inlösen (14 kap.),  
 
15. domstolsprövning m.m. (15 kap.), och  
 
16. bemyndiganden (16 kap.).  
Lag (2018:1732).  
 
4 § I denna lag avses med  
 
allmän plats: en gata, en väg, en park, ett torg eller ett  
annat område som enligt en detaljplan är avsett för ett  
gemensamt behov,  
 
bebygga: att förse ett område med ett eller f lera  
byggnadsverk,  
 
bebyggelse: en samling av byggnadsverk som inte enbart består  
av andra anläggningar än byggnader,  
 
byggherre: den som för egen räkning utför eller låter utföra  
projekterings -, byggnads -, rivnings - eller markarbeten,  
 
byggnad: en va raktig konstruktion som består av tak eller av  
tak och väggar och som är varaktigt placerad på mark eller  
helt eller delvis under mark eller är varaktigt placerad på en  
viss plats i vatten samt är avsedd att vara konstruerad så att  
människor kan uppehå lla sig i den,  
 
byggnadsnämnden: den eller de nämnder som fullgör kommunens  
uppgifter enligt denna lag,  
 
byggnadsverk: en byggnad eller annan anläggning,  
 
byggprodukt: en produkt som är avsedd att stadigvarande ingå i  
ett byggnadsverk,  
 
exploateringsavtal: avtal om genomförande av en detaljplan och  
om medfinansieringsersättning mellan en kommun och en  
byggherre eller en fastighetsägare avseende mark som inte ägs  
av kommunen, dock inte avtal mellan en kommun och staten om  
utbyggnad av statlig transportinfrastruktur,  
 
genomförandetiden: den tid för genomförandet av en detaljplan  
som ska bestämmas enligt 4 kap. 21 -25 §§,  
 
kvartersmark: mark som enligt e n detaljplan inte ska vara  
allmän plats eller vattenområde,  
 
markanvisning: ett avtal mellan en kommun och en byggherre som  
ger byggherren ensamrätt att under en begränsad tid och under  
givna villkor förhandla med kommunen om överlåtelse eller  
upplåte lse av ett visst av kommunen ägt markområde för  
bebyggande,  
 
medfinansieringsersättning: ersättning som en byggherre eller  
en fastighetsägare i samband med genomförande av en detaljplan  
åtar sig att betala för en del av en kommuns kostnad för  
bidrag ti ll byggande av en viss väg eller järnväg som staten  
eller en region ansvarar för,  
 
miljönämnden: den eller de nämnder som fullgör kommunens  
uppgifter på miljö - och hälsoskyddsområdet,  
 
nybyggnad: uppförande av en ny byggnad eller flyttning av en  
tidigare uppförd byggnad till en ny plats,  
 
ombyggnad: ändring av en byggnad som innebär att hela  
byggnaden eller en betydande och avgränsbar del av byggnaden  
påtagligt förnyas,  
 
omgivningsbul ler: buller från flygplatser, industriell  
verksamhet, spårtrafik och vägar,  
 
planläggning: arbetet med att ta fram en regionplan, en  
översiktsplan, en detaljplan eller områdesbestämmelser,  
 
sammanhållen bebyggelse: bebyggelse på tomter som gränsar till  
varandra eller skiljs åt endast av en väg, gata eller  
parkmark,  
 
tillbyggnad: ändring av en byggnad som innebär en ökning av  
byggnadens volym,  
 
tomt: ett område som inte är en allmän plats men som omfattar  
mark avsedd för en eller flera byggnader och m ark som ligger i  
direkt anslutning till byggnaderna och behövs för att  
byggnaderna ska kunna användas för avsett ändamål,  
 
underhåll: en eller flera åtgärder som vidtas i syfte att  
bibehålla eller återställa en byggnads konstruktion, funktion,  
användningssätt, utseende eller kulturhistoriska värde, och  
 
ändring av en byggnad: en eller flera åtgärder som ändrar en  
byggnads konstruktion, funktion, användningssätt, utseende  
eller kulturhistoriska värde. Lag (2019:949).  
 
5 § Om en fastighet har up plåtits med tomträtt, ska det som sägs i denna lag om  
fastighetsägaren eller fastigheten tillämpas på tomträttshavaren eller  
tomträtten. En tomträttshavare är dock inte skyldig att bekosta anläggande av  
gator och andra allmänna platser.  
 
6 § Den som inneha r egendom med ständig besittningsrätt eller med  
fideikommissrätt eller på grund av testamentariskt förordnande utan att  
äganderätten tillkommer någon ska vid tillämpning av denna lag anses som  
egendomens ägare.  
 
2 kap. Allmänna och enskilda intressen  
 
1 § Vid prövningen av frågor enligt denna lag ska hänsyn tas till både allmänna  
och enskilda intressen.  
 
2 § Planläggning och prövningen i ärenden om lov eller  
förhandsbesked enligt denna lag ska syfta till att mark - och 
vattenområden används för det eller de ändamål som områdena  
är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och  
behov. Företräde ska ges åt sådan användning som från allmän  
synpunkt medför en god hushållning. Bestämmelserna om  
hushållning med mark - och vattenområden i 3 kap. och 4 kap.  
1–8 §§ miljöbalken ska tillämpas. Lag (2014:862).  
 
3 § Planläggning enligt denna lag ska med hänsyn till  
natur - och kulturvärden, miljö - och klimataspekter samt  
mellankommunala och regionala förhållanden främja  
 
1. en ändamålsenlig struktur och en estetiskt tilltalande  
utformning av bebyggelse, grönområden och  
kommunikationsleder,  
 
2. en från social synpunkt god livsmiljö som är tillgänglig  
och användbar för alla samhällsgrupper,  
 
3. en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, energi  
och råvaror samt goda miljöförhållanden i övrigt,  
 
4. en god ekonomisk tillväxt och en effektiv konkurrens,  
och 
 
5. bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet.  
 
Även i and ra ärenden enligt denna lag ska hänsyn tas till de  
intressen som anges i första stycket 1 –5. Lag (2013:867).  
 
4 § Vid planläggning och i ärenden om bygglov eller förhandsbesked enligt denna  
lag får mark tas i anspråk för att bebyggas endast om marken från allmän  
synpunkt är lämplig för ändamålet.  
 
5 § Vid planläggning och i ärenden om bygglov eller  
förhandsbesked enligt denna lag ska bebyggelse och  
byggnadsverk lokaliseras till mark som är lämpad för  
ändamålet med hänsyn till  
 
1. människors hälsa och säkerhet,  
 
2. jord -, berg - och vattenförhållandena,  
 
3. möjligheterna att ordna trafik, vattenförsörjning, avlopp,  
avfallshantering, elektronisk kommunikation samt  
samhällsservice i övrigt,  
 
4. möjligheterna att förebygga vatten - och luftföroreningar  
samt bullerstörningar, och  
 
5. risken för olyckor, översvämning och erosion.  
 
Bebyggelse och byggnadsverk som för sin funktion kräver  
tillförsel av energi ska lokaliseras på ett sätt som är  
lämpligt med hänsyn till energiförsörjning en och  
energihushållningen. Lag (2018:636).  
 
6 § Vid planläggning, i ärenden om bygglov och vid åtgärder  
avseende byggnader som inte kräver lov enligt denna lag ska  
bebyggelse och byggnadsverk utformas och placeras på den  
avsedda marken på ett sätt som är  lämpligt med hänsyn till  
 
1. stads - och landskapsbilden, natur - och kulturvärdena på  
platsen och intresset av en god helhetsverkan,  
 
2. skydd mot uppkomst och spridning av brand och mot  
trafikolyckor och andra olyckshändelser,  
 
3. åtgärder för att skydda befolkningen mot och begränsa  
verkningarna av stridshandlingar,  
 
4. behovet av hushållning med energi och vatten och av goda  
klimat - och hygienförhållanden,  
 
5. möjligheterna att hantera avfall,  
 
6. trafikförsörjning och behovet av en god trafikmiljö,  
 
7. möjligheter för personer med nedsatt rörelse - eller 
orienteringsförmåga att använda området, och  
 
8. behovet av framtida förändringar och kompletteringar.  
 
Första stycket gäller också i f råga om skyltar och  
ljusanordningar.  
 
Vid planläggning och i andra ärenden samt vid åtgärder  
avseende byggnader som inte ingår i ett ärende enligt denna  
lag ska bebyggelseområdets särskilda historiska,  
kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden  
skyddas. Ändringar och tillägg i bebyggelsen ska göras  
varsamt så att befintliga karaktärsdrag respekteras och  
tillvaratas. Lag (2014:477).  
 
6 a § Vid planläggning och i ärenden om bygglov enligt denna  
lag ska bostadsbyggnader  
 
1. lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med  
hänsyn till möjligheterna att förebygga olägenhet för  
människors hälsa i fråga om omgivningsbuller, och  
 
2. utfo rmas och placeras på den avsedda marken på ett sätt  
som är lämpligt med hänsyn till möjligheterna att förebygga  
olägenhet för människors hälsa i fråga om omgivningsbuller.  
 
Med olägenhet för människors hälsa avses en störning som  
enligt medicinsk eller hyg ienisk bedömning kan påverka hälsan  
menligt och som inte är ringa eller helt tillfällig.  
 
Första stycket 1 tillämpas även i ärenden om förhandsbesked.  
Lag (2014:902).  
 
7 § Vid planläggning enligt denna lag ska hänsyn tas till behovet av att det  
inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns  
 
1. gator och vägar,  
 
2. torg,  
 
3. parker och andra grönområden,  
 
4. lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse, och  
 
5. möjligheter att anordna en rimlig samhällsservice och kommersiell service.  
 
8 § Vid planläggning och i ärenden om bygglov enligt denna lag ska byggnadsverk  
som placeras under markytan i skälig omfattning utformas så att det inte  
försvårar användningen a v marken ovanför.  
 
9 § Planläggning av mark och vattenområden samt lokalisering, placering och  
utformning av byggnadsverk, skyltar och ljusanordningar enligt denna lag får  
inte ske så att den avsedda användningen eller byggnadsverket, skylten eller  
ljusano rdningen kan medföra en sådan påverkan på grundvattnet eller omgivningen  
i övrigt som innebär fara för människors hälsa och säkerhet eller betydande  
olägenhet på annat sätt.  
 
10 § Vid planläggning och i andra ärenden enligt denna lag ska  
miljökvalitetsnorm erna i 5 kap. miljöbalken eller i föreskrifter som har  
meddelats med stöd av 5 kap. miljöbalken följas.  
 
11 § Planläggning och annan prövning enligt denna lag som avser en användning av  
ett mark - eller vattenområde som också har prövats eller ska prövas en ligt annan  
lag ska samordnas med det andra arbetet, om det lämpligen kan ske.  
 
3 kap. Översiktsplan  
 
1 § Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan, som omfattar hela kommunen.  
 
Översiktsplanens syfte  
 
2 § Översiktsplanen ska ange inriktningen för den lå ngsiktiga  
utvecklingen av den fysiska miljön.  
 
Planen ska även ge vägledning för beslut om  
 
1. hur mark - och vattenområden ska användas, och  
 
2. hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras.  
 
Planen är inte bindande.  
Lag (2020:76).  
 
Översiktsplanens innehåll  
 
3 § Kommunen ska i översiktsplanen redovisa grunddragen i  
fråga om den avsedda användningen av mark - och vattenområden  
för hela kommunen. Grunddragen ska framgå av en karta.  
 
Av planen ska det även framgå hur kommunen anser att den  
byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras.  
Lag (2020:76).  
 
4 § Kommunen ska i översiktsplanen redovisa de förhållanden  
som med hänsyn  till de allmänna intressena i 2 kap. kan ha en  
väsentlig betydelse för sådana beslut som avses i 2 § andra  
stycket. Riksintressen enligt 3 eller 4 kap. miljöbalken ska  
alltid redovisas.  
 
Av planen ska det även framgå hur kommunen anser att  
 
1. riksin tressen ska tillgodoses,  
 
2. gällande miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. miljöbalken ska  
följas, och  
 
3. förhållanden av väsentlig betydelse i övrigt bör beaktas.  
Lag (2020:76).  
 
5 § Av översiktsplanen ska även följande framgå  
 
1. hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet  
av bostäder,  
 
2. hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn  
till och samordna översiktsplanen med relevanta nationella och  
regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar  
utveckling inom kommunen,  
 
3. sådana områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen  
som avses i 7 kap. 18 e § första stycket miljöbalken,  
 
4. kommunens syn på risken för skador på den bygg da miljön som  
kan följa av översvämning, ras, skred och erosion som är  
klimatrelaterade samt på hur sådana risker kan minska eller  
upphöra,  
 
5. om översiktsplanen avviker från en regionplan för länet, på  
vilket sätt den gör det och skälen för avvikels en, och  
 
6. sådana områden och verksamheter som angår två eller flera  
kommuner eller är av regional betydelse.  
 
Om länsstyrelsen inte har godtagit planen i en viss del, ska  
det anmärkas i planen. Lag (2020:76).  
 
6 § Översiktsplanen ska utformas så att innebörden av den  
tydligt framgår.  
 
Planen får för en viss del av kommunen redovisas med en annan  
detaljeringsgrad än för kommunen i övrigt. Lag (2020:76).  
 
6 a § Kommunen ska i översiktsplanen redovisa planens  
väsentliga konsekvenser. Lag (2020:76).  
 
6 b § Om en betydande miljöpåverkan kan antas enligt det  
beslut som avses i 9 § andra stycket eller föreskrifter som  
regeringen har meddelat med stöd av 6 kap. 4 § miljöbalken,  
ska kommunen redovisa miljökonsekven ser i översiktsplanen på  
ett sätt som uppfyller kraven i 6 kap. 11, 12 och 16 §§  
miljöbalken.  
 
Om en betydande miljöpåverkan inte kan antas enligt det beslut  
som avses i 9 § andra stycket, ska kommunen i planen redovisa  
skälen för sin bedömning i den frågan. Lag (2020:76).  
 
Att ta fram en översiktsplan  
 
7 § Innan kommunen antar en översiktsplan ska kommunen  
 
1. upprätta ett förslag till plan som uppfyller kraven i  
3-6 b §§,  
 
2. vid upprättandet av förslaget genomföra ett samråd enligt  
8-11 §§, och  
 
3. låta förslaget granskas enligt 12 -18 a §§.  
Lag (2020:76).  
 
Samråd om kommunens förslag  
 
8 § När kommunen upprättar ett förslag till översiktsplan ska  
kommunen samråda med län sstyrelsen, regionen och de kommuner  
som berörs. Kommunen ska också ge kommunens medlemmar, de  
andra myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som  
har ett väsentligt intresse av förslaget tillfälle att delta i  
samrådet.  
 
Syftet med samrådet är att få fram ett så bra beslutsunderlag  
som möjligt och att ge möjlighet till insyn och påverkan.  
 
Under samrådet ska kommunen redovisa förslagets innebörd, skä - 
len för förslaget, förslagets konsekvenser och det  
planeringsunderlag som har betydelse f ör bedömningen av  
förslaget. Lag (2020:76).  
 
9 § Inom ramen för samrådet enligt 8 § ska kommunen undersöka  
om genomförandet av översiktsplanen kan antas medföra en  
betydande miljöpåverkan. Undersökningen ska ske på det sätt  
som anges i 6 kap. 6 § miljöbalken och föreskrifter som  
regeringen har meddelat i anslutning till den bestämmelsen.  
 
Kommunen ska efter undersökningen avgöra frågan i ett särskilt  
beslut på det sätt och med det innehåll som anges i 6 kap. 7 §  
första oc h andra styckena miljöbalken.  
 
Kraven enligt första och andra styckena gäller inte om frågan  
om betydande miljöpåverkan redan är avgjord i föreskrifter som  
regeringen har meddelat med stöd av 6 kap. 4 § miljöbalken.  
Lag (2020:76).  
 
9 a § Om genomförand et av översiktsplanen kan antas medföra en  
betydande miljöpåverkan, ska kommunen inom ramen för samrådet  
enligt 8 § även uppfylla kraven på avgränsningssamråd i 6 kap.  
9 och 10 §§ miljöbalken.  
 
Trots det som sägs i 6 kap. 6 och 10 §§ miljöbalken om sam råd  
med andra myndigheter som på grund av sitt särskilda  
miljöansvar kan antas bli berörda av planen, ska kommunen i  
fråga om statliga myndigheter enbart samråda med  
länsstyrelsen. Lag (2020:76).  
 
10 § Under samrådet ska länsstyrelsen särskilt  
 
1. ta till vara och samordna statens intressen,  
 
2. tillhandahålla underlag för kommunens bedömningar och ge  
råd i fråga om sådana allmänna intressen enligt 2 kap. som  
hänsyn bör tas till vid beslut om användningen av mark - och  
vattenområden,  
 
3. verka för att riksintressen enligt 3 och 4 kap. miljöbalken  
tillgodoses, att miljökvalitetsnormer enligt 5 kap.  
miljöbalken följs och att redovisningen av områden för  
lands bygdsutveckling i strandnära lägen är förenlig med 7 kap.  
18 e § första stycket miljöbalken,  
 
4. verka för att sådana frågor om användningen av mark - och  
vattenområden som angår två eller flera kommuner samordnas på  
ett lämpligt sätt, och  
 
5. verka fö r att bebyggelse och byggnadsverk inte blir  
olämpliga med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet  
eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion.  
 
Länsstyrelsen ska dessutom ge råd i övrigt om tillämpningen av  
bestämmelserna i denna lag,  om det behövs från allmän  
synpunkt. Lag (2020:76).  
 
11 § Kommunen ska redovisa resultatet av samrådet i en samrådsredogörelse som  
också ska innehålla de förslag som framförda synpunkter har gett anledning till.  
Samrådsredogörelsen ska finnas tillsammans med planförslaget.  
 
Granskning av kommunens förslag  
 
12 § Kommunen ska låta planförslaget granskas under minst två  
månader (granskningstid).  
 
Under granskningstiden ska kommunen hålla förslaget  
tillgängligt för granskning. Kommunen ska också se till att  
samrådsredogörelsen och det förslag som samrådet har avsett  
finns tillgängliga. Lag (2020:76).  
 
13 § Kommunen ska före granskningstidens början kungöra att  
planförslaget finns tillgängligt för granskning. Kommunen ska  
anslå kungörelsen på kommunens anslagstavla och införa den i  
en ortstidning. Av kungörelsen ska det framgå  
 
1. var planförslaget hålls tillgängligt för granskning,  
 
2. att den som vill lämna synpunkter på förslaget ska göra det   
senast under granskningstiden, och  
 
3. på vilket sätt och till vem synpunkter på förslaget ska  
lämnas.  
 
Kungörandet ska ske enligt lagen (1977:654) om kungörande i  
mål och ärenden hos myndighet m.m. Lag (2020:76).  
 
14 § Kommunen ska senast den dag då kungörelsen anslås på  
kommunens anslagstavla skicka planförslaget och kungörelsen  
till länsstyrelsen, regionen och de kommuner som berörs.  
Lag (2020:76).  
 
15 § Den som vill lämna synpunkter på planförslaget ska göra  
det skriftligen under granskningstid en. Lag (2020:76).  
 
16 § Länsstyrelsen ska under granskningstiden lämna ett  
granskningsyttrande över planförslaget.  
 
Länsstyrelsen ska i yttrandet enbart ange om  
 
1. förslaget inte tillgodoser ett riksintresse enligt 3 eller  
4 kap. miljöbalken,  
 
2. förslaget kan medverka till att en miljökvalitetsnorm  
enligt 5 kap. miljöbalken inte följs,  
 
3. redovisningen av områden för landsbygdsutveckling i  
strandnära lägen inte är förenlig med 7 kap. 18 e § första  
stycket miljöbalken,  
 
4. sådana frågor rörande användningen av mark - och  
vattenområden som angår två eller flera kommuner inte  
samordnas på ett lämpligt sätt, och  
 
5. en bebyggelse blir olämplig eller ett bygg nadsverk  
olämpligt med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet  
eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion.  
Lag (2020:76).  
 
17 § Efter granskningstiden ska kommunen i ett särskilt  
utlåtande sammanställa de synpunkter som kommit fram o ch  
redovisa de förslag som synpunkterna gett anledning till.  
Lag (2020:76).  
 
18 § Om planförslaget ändras väsentligt efter  
granskningstiden, ska kommunen låta förslaget granskas på  
nytt. Lag (2020:76).  
 
18 a § På kommunens begäran ska länsstyrelsen tillhandahålla  
ett reviderat granskningsyttrande enligt 16 §, om  
 
1. kommunen ändrar planförslaget efter granskningstiden utan  
att en ny granskning enligt 18 § äger rum, och  
 
2. länsstyrelsens yttrande till  följd av ändringen helt eller  
delvis inte längre är relevant. Lag (2020:76).  
 
Antagande  
 
19 § Kommunfullmäktige beslutar i frågor om antagande av  
översiktsplanen. Lag (2020:76).  
 
19 a § Kommunen ska senast dagen efter det att beslutet att  
anta översikt splanen har tillkännagetts  
 
1. skicka ett meddelande om detta och ett protokollsutdrag med  
beslutet till länsstyrelsen, och  
 
2. hålla planen tillgänglig på sin webbplats.  
 
Skyldigheten enligt första stycket 2 upphör om beslutet  
upphävs efter ett överk lagande eller när planen inte längre  
gäller därför att ett beslut att anta en ny plan har fått laga  
kraft. Lag (2020:76).  
 
20 § Kommunen ska redovisa länsstyrelsens granskningsyttrande  
enligt 16 § tillsammans med översiktsplanen.  
Lag (2020:76).  
 
21 § Ett beslut att anta översiktsplanen gäller först sedan  
beslutet har fått laga kraft. Lag (2020:76).  
 
22 § När ett beslut att anta översiktsplanen har fått laga  
kraft, ska kommunen inom se x veckor skicka följande handlingar  
till Boverket, länsstyrelsen, lantmäterimyndigheten, regionen  
och de kommuner som berörs:  
 
1. översiktsplanen,  
 
2. den samrådsredogörelse som avses i 11 §,  
 
3. det granskningsyttrande som avses i 16 §,  
 
4. det utlåt ande som avses i 17 §, och  
 
5. ett protokollsutdrag med beslutet.  
Lag (2020:76).  
 
Översyn av planens aktualitet  
 
23 § Kommunfullmäktige ska anta en planeringsstrategi senast  
24 månader efter ett ordinarie val. I strategin ska  
fullmäktige  
 
1. ta ställning till dels ändrade planeringsförutsättningar av  
betydelse för översiktsplanens aktualitet, dels kommunens  
fortsatta arbete med översiktsplaneringen, och  
 
2. bedöma i vilke n utsträckning planen är aktuell i  
förhållande till kraven i 3 §, 4 § andra stycket 1 och 2 samt  
5 §.  
 
En planeringsstrategi kan ändras fram till nästa ordinarie  
val.  
 
Kraven i första stycket gäller dock inte om fullmäktige i  
stället antar en ny över siktsplan inom den tid som anges där.  
Lag (2020:76).  
 
24 § När kommunfullmäktige har antagit eller ändrat  
planeringsstrategin ska kommunen inom två veckor från det att  
beslutet har tillkännagetts  
 
1. skicka strategin och ett protokollsutdrag med beslute t till  
Boverket, länsstyrelsen, regionen och de kommuner som berörs,  
och  
 
2. hålla strategin tillgänglig på kommunens webbplats, tills  
en ny strategi antas. Lag (2020:76).  
 
25 § En översiktsplan är aktuell från det att planen har fått  
laga kraft eller kommunfullmäktige har antagit en  
planeringsstrategi enligt 23 § och fram till 24 månader efter  
nästa ordinarie val, om inte fullmäktige i en sådan strategi  
har bedömt att pl anen helt eller delvis inte är aktuell.  
 
En översiktsplan upphör att vara aktuell när den tid som anges  
i första stycket har löpt ut, om inte fullmäktige innan dess  
antar en planeringsstrategi. Lag (2020:76).  
 
26 § Länsstyrelsen ska i ett underlag till kommunen redovisa  
sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha  
betydelse för översiktsplanens aktualitet. Redovisningen ska  
göras under den andra halvan av tiden mellan två ordinarie val  
till kommunfullmäktige.  
 
I underlaget ska länsstyrel sen ange  
 
1. hur dessa intressen förhåller sig till översiktsplanen, och  
 
2. om länsstyrelsens granskningsyttrande i någon del inte  
längre gäller.  
 
Länsstyrelsen ska även lämna ett sådant underlag till kommunen  
när kommunen begär det. Lag (2020:76).  
 
Ändringar  
 
27 § En översiktsplan kan ändras för en viss del av kommunen.  
Den kan också ändras genom ett tillägg för att tillgodose ett  
visst allmänt intresse. Om inte annat följer av 28 §, ska 1 - 
22 §§ tillämpas när planen ändras.  
 
När planen ändras ska sambanden med och konsekvenserna för den  
som helhet redovisas. Lag (2020:76).  
 
28 § Om ett förslag till ändring avser endast en viss de l av  
kommunen är det, trots det som sägs i 12 §, tillräckligt att  
granskningstiden är sex veckor. Lag (2020:76).  
 
4 kap. Reglering med detaljplan och områdesbestämmelser  
 
1 § Inom kommunen får mark - och vattenområdens användning,  
bebyggelse och byggnads verk regleras med detaljplaner eller  
områdesbestämmelser enligt detta kapitel.  
 
Krav på reglering med detaljplan  
 
2 § Kommunen ska med en detaljplan pröva ett mark - eller  
vattenområdes lämplighet för bebyggelse och byggnadsverk samt  
reglera bebyggelsemi ljöns utformning för  
 
1. en ny sammanhållen bebyggelse med bygglovspliktiga  
byggnadsverk, om det behövs med hänsyn till bebyggelsens  
karaktär, omfattning eller inverkan på omgivningen, till  
behovet av samordning eller till förhållandena i övrigt,  
 
2. en bebyggelse som ska förändras eller bevaras, om  
regleringen behöver ske i ett sammanhang med hänsyn till den  
fysiska miljö som åtgärden ska genomföras i, till åtgärdens  
karaktär eller omfattning eller till förhållandena i övrigt,  
 
3. en åtgärd som kräver bygglov,  
 
a) om åtgärden innebär att ett område kan tas i anspråk för,  
eller om den vidtas i ett område som redan har tagits i  
anspråk för, att anlägga  
 
- ett industrio mråde,  
 
- ett köpcentrum, en parkeringsanläggning eller något annat  
stadsbyggnadsprojekt,  
 
- en skidbacke, skidlift eller linbana med tillhörande  
anläggningar,  
 
- en hamn för fritidsbåtar,  
 
- ett hotellkomplex eller en fritidsby med tillhörande  
anläggn ingar, utanför sammanhållen bebyggelse,  
 
- en campingplats,  
 
- en nöjespark, eller  
 
- en djurpark, och  
 
b) om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan,  
 
4. ett nytt byggnadsverk som inte är ett vindkraftverk, om  
byggnadsverket kräver bygglov eller är en annan byggnad än en  
sådan som avses i 9 kap. 4 a §, och  
 
a) byggnadsverket eller dess användning får betydande inverkan  
på omgivningen eller om det råde r stor efterfrågan på området  
för bebyggande, eller  
 
b) byggnadsverket placeras i närheten av en verksamhet som  
omfattas av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och  
begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor, och  
 
5. en åtgärd som kräve r bygglov vid nyetablering av en  
verksamhet som omfattas av lagen om åtgärder för att förebygga  
och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor.  
 
Första stycket 3 gäller inte åtgärder som enligt föreskrifter  
meddelade med stöd av 16 kap. 1 § 1 int e ska antas medföra en  
betydande miljöpåverkan.  
 
Trots första stycket 4 krävs det ingen detaljplan om  
byggnadsverket kan prövas i samband med en prövning av ansökan  
om bygglov eller förhandsbesked. Lag (2021:785).  
 
3 § Kommunen ska med en detaljplan prö va ett mark - eller vattenområdes  
lämplighet för ett vindkraftverk, om  
 
1. vindkraftverket omfattas av krav på bygglov eller anmälan enligt föreskrifter  
som har meddelats med stöd av 16 kap. 7 eller 8 §,  
 
2. det råder stor efterfrågan på området för bebyggande, och  
 
3. kraftverket inte kan prövas i samband med prövning av ansökan om bygglov,  
förhandsbesked eller anmälan.  
 
4 § Trots 2 och 3 §§ behöver reglering inte göras med en detaljplan, om  
tillräcklig re glering har gjorts med områdesbestämmelser.  
 
5 § I en detaljplan ska kommunen  
 
1. bestämma och ange gränserna för allmänna platser, kvartersmark och  
vattenområden,  
 
2. bestämma användningen och utformningen av allmänna platser som kommunen är  
huvudman för,  och 
 
3. bestämma användningen av kvartersmark och vattenområden.  
 
Markreservat och allmänna platser  
 
6 § I en detaljplan får kommunen bestämma markreservat för sådana trafik - och 
väganläggningar, energianläggningar, anordningar för elektroniska  
kommunikat ionsnät och ledningar som behövs för allmänna ändamål.  
 
7 § Kommunen ska vara huvudman för allmänna platser. Kommunen  
får dock, om det finns särskilda skäl för det, i detaljplanen  
bestämma att huvudmannaskapet i stället ska vara enskilt för  
en eller flera allmänna platser. Lag (2014:900).  
 
8 § I en detaljplan får kommunen bestämma  
 
1. hur allmänna platser som är särskilt värdefulla från  
historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig  
synpunkt ska skyddas, och  
 
2. hur allmänna platser som har enskilt huvudmannaskap ska  
användas och utformas. Lag (2014:900).  
 
9 § I en detaljplan får kommunen bestämma om stängsel samt utfart eller annan  
utgång mot allmänna platser.  
 
Markytan  
 
10 § I en detaljplan får kommunen bestämma om vegetation och om markytans  
utformning och höjdläge.  
 
Bebyggandets omfattning och byggnaders omfattning och användning  
 
11 § I en detaljplan får kommunen bestämma  
 
1. bebyggandets omfattning över och under mark ytan, 
 
2. byggnaders användning, och  
 
3. andelen lägenheter av olika slag i bostadsbyggnader och lägenheternas  
storlek.  
 
Skydd mot störningar  
 
12 § I en detaljplan får kommunen bestämma  
 
1. skyddsåtgärder för att motverka markförorening, olyckor, översvämning och  
erosion,  
 
2. skyddsåtgärder för att motverka störningar från omgivningen, och  
 
3. om det finns särskilda skäl för det, högsta tillåtna värden för störningar  
genom luftförorening, buller, skakning, ljus eller andra olägenheter som  
omfattas av 9 kap. miljöbalken.  
 
Parkering  
 
13 § I en detaljplan får kommunen bestämma  
 
1. de krav i fråga om att ordna utrymme för parkering, lastning och lossning som  
behövs med hänsyn till 8 kap. 9 § fö rsta stycket 4,  
 
2. placeringen och utformningen av parkeringsplatser, och  
 
3. att viss mark eller vissa byggnader inte får användas för parkering.  
 
Bygglov, rivningslov och marklov  
 
14 § I en detaljplan får kommunen bestämma att lov eller  
startbesked för en åtgärd som innebär en väsentlig ändring av  
markens användning endast får ges under förutsättning att  
 
1. en viss anläggning för trafik, energi - eller 
vattenförsörjning eller avlopp, som kommunen inte ska vara  
huvudman för, har kommit til l stånd,  
 
2. ett visst byggnadsverk på tomten har rivits, byggts om,  
flyttats eller fått den ändrade användning som anges i  
planen,  
 
3. utfarten eller en annan utgång från fastigheten har  
ändrats,  
 
4. markens lämplighet för bebyggande har säkerställts geno m 
att en markförorening har avhjälpts eller en skydds - eller 
säkerhetsåtgärd har vidtagits på tomten,  
 
5. åtgärder som förebygger olägenheter från omgivningsbuller  
har vidtagits. Lag (2014:902).  
 
15 § I en detaljplan får kommunen bestämma omfattningen av k raven på  
 
1. bygglov enligt det som anges i 9 kap. 7 och 8 §§,  
 
2. rivningslov enligt 9 kap. 10 § första stycket 1 och andra stycket, och  
 
3. marklov enligt 9 kap. 11 och 12 §§.  
 
Placering, utformning och utförande av byggnadsverk och tomter  
 
16 § I en detaljplan får kommunen  
 
1. bestämma placering, utformning och utförande av  
byggnadsverk och tomter,  
 
2. i fråga om byggnadsverk bestämma de preciserade krav som  
behövs för att följa  kraven på varsamhet enligt 2 kap. 6 §  
tredje stycket och 8 kap. 17 och 18 §§,  
 
3. bestämma om skydd för sådana särskilt värdefulla  
byggnadsverk, tomter, bebyggelseområden och allmänna platser  
som avses i 2 kap. 6 § tredje stycket och 8 kap. 13 §,  
 
4. best ämma att byggnader som omfattas av förbudet mot  
förvanskning enligt 8 kap. 13 § inte får rivas, och  
 
5. i fråga om andra ändringar av byggnader än tillbyggnader  
bestämma sådana krav på byggnadsverk som avses i 16 kap. 2  
och 5 §§ och bestämma undantag från sådana krav.  
Lag (2014:900).  
 
Strandskydd  
 
17 § I en detaljplan får kommunen upphäva strandskydd enligt  
7 kap. miljöbalken för ett område, om det finns särskilda  
skäl för det och om intresset av att ta området i anspråk på  
det sätt som avses med planen väg er tyngre än  
strandskyddsintresset. En bestämmelse om upphävande får dock  
inte avse ett sådant område som enligt 7 kap. 18 § första  
stycket 3 miljöbalken omfattas av länsstyrelsens  
beslutanderätt. Bestämmelserna i 7 kap. 18 c –18 g §§  
miljöbalken ska tillämpas på detaljplanebestämmelser om  
upphävande av strandskydd. Lag (2014:1014).  
 
Fastighetsindelning m.m.  
 
18 § I en detaljplan får kommunen bestämma en största eller  
minsta storlek på fastigheter och bestämma markreservat för  
gemensamhetsanläggningar.  
 
Om det behövs för genomförandet av en ändamålsenlig indelning  
i fastigheter eller för att annars underlätta detaljplanens  
genomförande, får kommunen också bestämma  
 
1. hur området s ka vara indelat i fastigheter,  
 
2. de servitut, ledningsrätter och liknande särskilda  
rättigheter som ska bildas, ändras eller upphävas,  
 
3. de anläggningar som ska utgöra gemensamhetsanläggningar,  
och 
 
4. de fastigheter som ska delta i gemensamhetsanläg gningarna  
och de utrymmen som ska tas i anspråk för anläggningarna.  
 
En detaljplanebestämmelse om områdets indelning i fastigheter  
eller om servitut eller liknande särskilda rättigheter ska  
vara förenlig med 3 kap. 1 § och 5 kap. 4 § första stycket  
fastighetsbildningslagen (1970:988). En  
detaljplanebestämmelse om inrättande av en  
gemensamhetsanläggning ska vara förenlig med 5 och 6 §§  
anläggningslagen (1973:1149). En detaljplanebestämmels e om  
ledningsrätt ska vara förenlig med 6 § ledningsrättslagen  
(1973:1144). Lag (2015:668).  
 
18 a § Bestämmelserna i 18 § om fastigheter ska tillämpas  
också på mark eller annat utrymme som hör till flera  
fastigheter gemensamt. Lag (2011:335).  
 
19 § Har u pphävts genom lag (2012:187).  
 
20 § Har upphävts genom lag (2012:187).  
 
Detaljplanens genomförandetid  
 
21 § I detaljplanen ska kommunen ange en genomförandetid. Tiden ska bestämmas så  
att det finns rimliga möjligheter att genomföra planen, men tiden får in te vara  
kortare än fem år och inte längre än femton år.  
 
Tiden räknas från den dag då beslutet att anta planen vinner laga kraft. Om  
någon del av planen får genomföras tidigare på grund av ett förordnande enligt  
13 kap. 17 § tredje stycket, räknas tiden fr ån den dag då genomförandet får  
påbörjas. Detta gäller dock inte om kommunen i planen har bestämt att tiden ska  
räknas från en senare tidpunkt eller bestämt olika tider för skilda områden av  
planen.  
 
22 § Om en detaljplan ändras, ska planens genomförandetid  
gälla också för den fråga som ändringen avser.  
 
Om planen vid ändringen inte innehåller någon uppgift om  
genomförandetid, ska kommunen med tillämpning av 21 §  
bestämma en särskild genomförandetid  för den fråga som  
ändringen avser.  
 
Någon genomförandetid ska dock inte gälla eller bestämmas för  
en sådan fråga som innebär upphävande av en del av  
detaljplanen eller av en detaljplanebestämmelse.  
Lag (2015:668).  
 
23 § Om detaljplanen saknar uppgift o m genomförandetidens längd, ska längden  
anses vara femton år. Om planen saknar uppgift om när tiden ska börja räknas,  
ska den räknas enligt 21 § andra stycket.  
 
24 § Innan genomförandetiden har gått ut får den förlängas med högst fem år i  
sänder. Efter det  att genomförandetiden har gått ut, får den förnyas med högst  
fem år i sänder.  
 
En förlängning eller förnyelse får avse ett visst område av detaljplanen.  
 
25 § Om någon i fråga om en viss fastighet har påbörjat åtgärder för att  
genomföra detaljplanen men i nte hinner fullfölja åtgärderna före  
genomförandetidens utgång och förseningen beror på omständigheter som kommunen  
råder över, ska kommunen förlänga genomförandetiden för den fastigheten.  
Förlängningen ska ske med den tid som är skälig.  
 
En ansökan om förlängning ska göras före genomförandetidens utgång.  
 
Tillfällig användning  
 
26 § I detaljplanen får kommunen bestämma tillfällig användning av mark eller  
byggnader som inte genast behöver tas i anspråk för det ändamål som anges i  
planen.  
 
27 § Den tid som den tillfälliga användningen får pågå ska bestämmas i planen.  
Tiden får bestämmas till högst tio år och ska räknas från den dag som följer av  
21 § andra stycket.  
 
28 § Om detaljplanen saknar uppgift om hur lång tid en tillfällig användning får 
pågå, är tiden fem år.  
 
29 § Tiden för tillfällig användning får förlängas med högst fem år i sänder.  
Den sammanlagda tiden får dock inte överstiga tjugo år.  
 
Detaljplanens omfattning och utformning  
 
30 § En detaljplan ska bestå av en karta över det om råde som  
planen omfattar (plankarta) och de bestämmelser i övrigt som  
behövs. Av plankartan ska det framgå hur planområdet delas  
upp för skilda ändamål och vilka bestämmelser som gäller för  
olika områden.  
 
Om det behövs för att planen ska bli tydlig, f år reglering av  
frågor som avses i 18 § andra stycket redovisas på en  
särskild plankarta. Lag (2015:668).  
 
31 § En beskrivning av hur detaljplanen ska förstås och genomföras  
(planbeskrivning) ska finnas tillsammans med planen.  
 
32 § En detaljplan får inte omfatta ett större område än vad  
som behövs med hänsyn till planens syfte och genomförandetid.  
 
Den avsedda regleringen av bebyggelsen, byggnadsverk och  
miljön i övrigt ska t ydligt framgå av planen.  
 
Detaljplanen får inte vara mer detaljerad än som behövs med  
hänsyn till planens syfte. Lag (2011:335).  
 
33 § Planbeskrivningen ska innehålla en redovisning av  
 
1. planeringsförutsättningarna,  
 
2. planens syfte,  
 
3. hur planen är a vsedd att genomföras,  
 
4. de överväganden som har legat till grund för planens  
utformning med hänsyn till motstående intressen och planens  
konsekvenser,  
 
5. om planen avviker från översiktsplanen, på vilket sätt den  
i så fall gör det och skälen för avvi kelsen, och  
 
6. om något av de underlag som avses i 5 kap. 8 § har tagits  
fram av en enskild, vilket underlag det i så fall är och vem  
som har tagit fram det.  
 
Planbeskrivningen ska innehålla det illustrationsmaterial som  
behövs för att förstå planen.  
 
Av redovisningen enligt första stycket 3 ska framgå de  
organisatoriska, tekniska, ekonomiska och fastighetsrättsliga  
åtgärder som behövs för att planen ska kunn a genomföras på ett  
samordnat och ändamålsenligt sätt samt vilka konsekvenser  
dessa åtgärder får för fastighetsägarna och andra berörda.  
Vidare ska det framgå om kommunen avser att ingå  
exploateringsavtal eller genomföra markanvisningar, dessa  
avtals huvudsakliga innehåll och konsekvenserna av att planen  
helt eller delvis genomförs med stöd av ett eller flera sådana  
avtal. Lag (2021:752).  
 
33 a § Om en detaljplan avser en eller flera bostadsbyggnader  
ska planbeskrivningen, om det inte kan anses obehö vligt med  
hänsyn till bullersituationen, innehålla en redovisning av  
beräknade värden för omgivningsbuller  
 
1. vid bostadsbyggnadens fasad, och  
 
2. vid en uteplats om en sådan ska anordnas i anslutning till  
byggnaden. Lag (2014:902).  
 
33 b § Om en betydand e miljöpåverkan inte kan antas enligt det  
beslut som avses i 5 kap. 11 a § tredje stycket, ska skälen  
för bedömningen i den frågan anges i redovisningen enligt 33 §  
första stycket 4. Lag (2021:785).  
 
34 § Om en betydande miljöpåverkan kan antas enligt det beslut  
som avses i 5 kap. 11 a § tredje stycket eller föreskrifter  
som regeringen har meddelat med stöd av 6 kap. 4 §  
miljöbalken, ska redovisningen enligt 33 § första stycket 4 i  
fråga om miljöko nsekvenserna ha det innehåll som följer av  
6 kap. 11, 12 och 16 §§ miljöbalken.  
 
Redovisningen ska också uppfylla kraven i 6 kap. 35 § 1 -7, 36,  
37 och 43 §§ miljöbalken och föreskrifter som har meddelats i  
anslutning till dessa bestämmelser, om genomför andet av  
detaljplanen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på  
grund av att planområdet får tas i anspråk för att anlägga  
 
1. ett industriområde,  
 
2. ett köpcentrum, en parkeringsanläggning eller något annat  
stadsbyggnadsprojekt,  
 
3. en skidbacke , skidlift eller linbana med tillhörande  
anläggningar,  
 
4. en hamn för fritidsbåtar,  
 
5. ett hotellkomplex eller en fritidsby med tillhörande  
anläggningar, utanför sammanhållen bebyggelse,  
 
6. en campingplats,  
 
7. en nöjespark,  
 
8. en djurpark,  
 
9. en spårväg, eller  
 
10. en tunnelbana.  
Lag (2021:785).  
 
35 § Redovisningen enligt 33 § första stycket 4 behöver inte  
innehålla någon miljökonsekvensbeskrivning som är särskilt  
upprättad för detaljplaneärendet, om planen är en sådan som  
avses i 5 kap. 7 a § och miljökonsekvensbeskrivningen i det  
andra ärendet återges i och är aktuell och tillräcklig för  
detaljplaneärendet. Lag (2014:900).  
 
36 § Detaljplanen ska vara utformad med skälig hänsyn till  
befintliga bebyggelse -, äganderätts - och 
fastighetsförhållanden som kan inverka på planens  
genomförande.  
 
I de delar som planen medför att mark eller annat utrymme  
eller särskild rätt till mark eller annat utrymme kan komma  
att tas i anspråk enligt 6 kap. 13 eller 16 § ska planen vara  
utformad så att de fördelar som kan vinnas med den överväger  
de olägenheter som planen orsakar enskilda. Lag (2014:900).  
 
37 § En detaljplan får innebära en närmare reglering av möjligheterna att  
bedriva handel endast om det finns skäl av betydande vikt för det.  
 
Detaljplanens giltighet  
 
38 § En detaljplan gäller till dess den ändras eller upphävs.  
 
39 § En detaljplan får int e ändras eller upphävas före  
genomförandetidens utgång, om någon fastighetsägare som  
berörs motsätter sig det.  
 
Första stycket gäller inte om ändringen eller upphävandet  
behövs  
 
1. på grund av nya förhållanden av stor allmän vikt som inte  
har kunnat fö rutses vid planläggningen, eller  
 
2. för införande av bestämmelser enligt 18 § andra stycket.  
Lag (2015:668).  
 
40 § De rättigheter som har uppkommit genom detaljplanen hindrar inte att  
detaljplanen ändras eller upphävs efter genomförandetidens utgång.  
 
Omr ådesbestämmelser  
 
41 § Kommunen får anta områdesbestämmelser för att i vissa avseenden reglera  
begränsade områden av kommunen som inte omfattas av en detaljplan.  
 
42 § Med områdesbestämmelser får kommunen endast reglera  
 
1. grunddragen för användningen av mark - och vattenområden  
för bebyggelse, fritidsanläggningar, kommunikationsleder och  
andra jämförliga ändamål, om det behövs för att säkerställa  
syftet med översik tsplanen eller för att tillgodose ett  
riksintresse enligt 3 eller 4 kap. miljöbalken,  
 
2. användningen och utformningen av mark för gemensam  
användning,  
 
3. största tillåtna byggnads - eller bruksarean för fritidshus  
och storleken på tomter för sådana hus,  
 
4. omfattningen av kraven på bygglov enligt det som anges i 9  
kap. 7 och 8 §§, rivningslov enligt 9 kap. 10 § första  
stycket 2 och marklov enligt 9 kap. 13 §, och  
 
5. placering, utformning och utförande av byggnadsverk och  
tomter och i samband med det bes tämma  
 
a) om vegetation och markytans utformning och höjdläge inom  
sådana områden som avses i 9 kap. 13 § 1,  
 
b) om skyddsanordningar för att motverka sådana störningar  
från omgivningen som avses i 12 § 1, och  
 
c) i frågor som avses i 16 § 2, 4 och 5.  
 
I samband med en reglering enligt första stycket 2 eller 5  
får kommunen även reglera skydd för sådana särskilt  
värdefulla byggnadsverk, tomter och bebyggelseområden som  
avses i 2 kap. 6 § tredje stycket och 8 kap. 13 § samt för  
sådan mark för gemensam anvä ndning som är särskilt värdefull  
från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller  
konstnärlig synpunkt. Lag (2014:900).  
 
43 § Kommunen ska redovisa områdesbestämmelserna och skälen för dem i en  
särskild handling. Handlingen ska utformas så att det tydlig t framgår hur  
bestämmelserna reglerar bebyggelse, byggnadsverk och miljön i övrigt.  
 
Ett beslut om att ändra eller upphäva områdesbestämmelser och skälen för det ska  
också redovisas i en särskild handling.  
 
5 kap. Att ta fram detaljplaner och områdesbestäm melser  
 
1 § Detta kapitel innehåller bestämmelser om hur en detaljplan  
och områdesbestämmelser upprättas, antas, ändras och upphävs  
samt om besked från kommunen om att inleda en sådan  
planläggning. Lag (2011:335).  
 
Planbesked  
 
2 § På begäran av någon som a vser att vidta en åtgärd som kan  
förutsätta att en detaljplan antas, ändras eller upphävs eller  
att områdesbestämmelser ändras eller upphävs, ska kommunen i  
ett planbesked redovisa sin avsikt i frågan om att inleda en  
sådan planläggning. Lag (2011:335).  
 
3 § En begäran om planbesked ska vara skriftlig och innehålla  
en beskrivning av det huvudsakliga ändamålet med den avsedda  
åtgärden och en karta som visar det område som berörs.  
 
Om åtgärden avser ett byggnadsverk, ska begäran också  
innehålla en beskriv ning av byggnadsverkets karaktär och  
ungefärliga omfattning.  
 
Om den som gör begäran vill få besked om vilket  
planeringsunderlag som kan behövas vid planläggningen och ha  
möjlighet att begära ett sådant yttrande från länsstyrelsen  
som avses i 5 b § för sta stycket, ska även det anges i  
begäran. Lag (2021:752).  
 
4 § När kommunen har fått en begäran om planbesked som uppfyller kraven i 3 §  
ska kommunen ge sitt planbesked inom fyra månader, om kommunen och den som har  
gjort begäran inte kommer överens om n ågot annat.  
 
5 § Av planbeskedet ska det framgå om kommunen avser att  
inleda en planläggning.  
 
Om kommunen avser att inleda en planläggning, ska kommunen i  
planbeskedet  
 
1. ange den tidpunkt då planläggningen enligt kommunens  
bedömning kommer att  
 
a) inledas, och  
 
b) ha lett fram till ett slutligt beslut om att anta, ändra  
eller upphäva en detaljplan eller ändra eller upphäva  
områdesbestämmelser, och  
 
2. redovisa vilket planeringsunderlag som sannolikt kan  
behövas vid planläggningen, om den som har gjort begäran om  
planbesked vill få besked om det.  
 
Om kommunen inte avser att inleda en planläggning, ska  
kommunen i planbeskedet ange skälen för det.  
Lag (2021:752).  
 
5 a § Om den som har gjort begäran om planbesked vill ha  
möjlighet att begära ett yttrande från länsstyrelsen enligt  
5 b § första stycket, får kommunen i planbeskedet medge det.  
 
Ett medgivande förutsätter att länsstyrelsens yttrande kan  
antas främja planläggningen.  
 
Medgivandet gäller till den tidpunkt då planläggningen enligt  
kommunens bedömning kommer att inledas enligt 5 § andra  
stycket 1 a, om kommunen inte bestämmer annat i planbeskedet.  
Lag (2021:752).  
 
5 b § Länsstyrelsen ska yt tra sig över vilket  
planeringsunderlag som sannolikt kan behövas för att  
länsstyrelsen ska kunna fullgöra sin skyldighet enligt 22 §,  
om den som har fått ett medgivande enligt 5 a § begär det.  
 
Länsstyrelsen ska skicka sitt yttrande till kommunen och den  
som har fått medgivandet. Lag (2021:752).  
 
Processen innan en detaljplan antas  
 
6 § Innan kommunen antar en detaljplan ska kommunen ha tagit  
fram ett planförslag, samrått om förslaget och låtit  det  
granskas enligt 8 -10 och 11 -37 §§.  
 
För vissa detaljplaner gäller enligt 7 och 7 a §§ även  
särskilda bestämmelser. Lag (2020:76).  
 
7 § Särskilda bestämmelser om ett utökat planförfarande finns  
i 11 c § första stycket, 11 d och 17 §§, 18 § andra oc h tredje  
styckena samt 25 § för en detaljplan som  
 
1. inte är förenlig med översiktsplanen eller länsstyrelsens  
granskningsyttrande enligt 3 kap. 16 §,  
 
2. är av betydande intresse för allmänheten eller i övrigt av  
stor betydelse, eller  
 
3. kan antas me dföra en betydande miljöpåverkan.  
 
Det utökade planförfarandet ska även tillämpas om den del av  
översiktsplanen som har betydelse för planförslaget inte är  
aktuell enligt 3 kap. 25 § när ärendet påbörjas.  
Lag (2021:785).  
 
7 a § Särskilda bestämmelser om ett samordnat planförfarande  
finns i 11 c § andra stycket, 16 och 18 a §§, 21 § tredje  
stycket och 23 § andra stycket för en detaljplan som är  
förenlig med översiktsplanen och länsstyrelsens  
granskningsyttrande enligt 3 kap. 16 § och som enbart gäller  
 
1. en verksamhet som har tillståndsprövats eller ska  
tillståndsprövas enligt föreskrifter som har meddelats med  
stöd av 9 kap. 6 § miljöbalken, eller  
 
2. en åtgärd som har prövats eller ska prövas genom  
upprättande och f astställande av en vägplan enligt väglagen  
(1971:948) eller en järnvägsplan enligt lagen (1995:1649) om  
byggande av järnväg.  
 
Bestämmelserna om ett samordnat planförfarande är endast  
tillämpliga om den del av översiktsplanen som har betydelse  
för planf örslaget är aktuell enligt 3 kap. 25 § när ärendet  
påbörjas. Lag (2021:785).  
 
Underlag för detaljplanearbetet  
 
8 § I arbetet med att ta fram en detaljplan ska det, om det  
inte är uppenbart onödigt, finnas en eller flera kartor som är  
lämpliga för ändamå let (grundkartor) och en  
fastighetsförteckning. Vidare ska det planeringsunderlag som  
behövs finnas.  
 
Underlagen enligt första stycket får tas fram av kommunen  
eller av annan. Lag (2021:752).  
 
9 § Av fastighetsförteckningen ska det framgå  
 
1. vilka fastigheter som är berörda, vilken berörd mark som är samfälld för  
flera fastigheter och vilka allmänna vattenområden som är berörda,  
 
2. vilka som är ägare till de fastigheter, den mark och de vatten områden som  
avses i 1,  
 
3. vilka som är innehavare av någon annan särskild rätt till egendom som avses i  
1 än bostadsrätt eller hyresrätt, och  
 
4. vilka gemensamhetsanläggningar enligt anläggningslagen (1973:1149) som är  
berörda och vilka som är ägare till  de fastigheter som deltar i anläggningarna.  
 
Om en samfällighet, särskild rätt eller gemensamhetsanläggning som avses i  
första stycket förvaltas av en samfällighetsförening enligt lagen (1973:1150) om  
förvaltning av samfälligheter, ska föreningen anges i förteckningen i stället  
för ägare eller innehavare.  
 
10 § För att underlätta detaljplanearbetet får kommunen ange  
planens utgångspunkter och mål i ett särskilt program.  
Lag (2021:785).  
 
Planeringsbesked  
 
10 a § Under arbetet med att ta fram en detaljplan får  
kommunen begära ett planeringsbesked enligt 10 f §.  
Lag (2017:424).  
 
10 b § En kommun som avser att begära ett planeringsbesked  
innan samråd enligt 11 –17 §§ är klart ska ge  
lantmäterimyndigheten, de kommuner som berörs och de  
myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som har  
ett väsentligt intresse i de frågor som begäran avser  
tillfälle att komma in med synpunkter. Lag (2017:424).  
 
10 c § En kommun som, innan sa mråd enligt 11 –17 §§ är klart,  
avser att begära ett planeringsbesked i fråga om en åtgärd  
som kommunen avser att planera för i ett sådant planförslag  
som avses i 7 § ska kungöra detta.  
 
En sådan kungörelse ska anslås på kommunens anslagstavla och  
föras  in i en ortstidning. Av kungörelsen ska det framgå  
 
1. vilken fråga som begäran om planeringsbesked avser,  
 
2. vilket område åtgärden avser,  
 
3. om åtgärden avviker från översiktsplanen,  
 
4. var underlaget för begäran om planeringsbesked finns  
tillgängli gt, och  
 
5. inom vilken tid, dock minst tre veckor, och till vem  
synpunkter på åtgärden ska lämnas.  
 
Kungörandet ska ske enligt lagen (1977:654) om kungörande i  
mål och ärenden hos myndighet m.m. Lag (2017:424).  
 
10 d § Kommunen ska redovisa dels de synpunkter som har  
kommit fram till följd av förfarandet enligt 10 b och  
10 c §§, dels de kommentarer som kommunen har med anledning  
av synpunkterna. Lag (2017:424) . 
 
10 e § En begäran om planeringsbesked ska vara skriftlig och  
innehålla en redovisning enligt 10 d eller 17 §.  
Lag (2017:424).  
 
10 f § Om kommunen begär det, ska länsstyrelsen ge ett  
planeringsbesked.  
 
I beskedet ska länsstyrelsen, i den utsträckning  kommunen  
begär det, bedöma om en åtgärd som kommunen avser att planera  
för i en detaljplan har en sådan innebörd som anges i 11 kap.  
10 § andra stycket. Ett planeringsbesked får förenas med  
villkor.  
 
Ett planeringsbesked ska ges inom sex veckor från det att en  
fullständig begäran kom in till länsstyrelsen, om inte längre  
tid är nödvändig med hänsyn till ärendets omfattning eller  
andra särskilda omständigheter. Lag (2017:424).  
 
Samråd och kungörelse  
 
11 § I arbetet med att ta fram ett program enligt 10 § eller  
ett förslag till en detaljplan ska kommunen samråda med  
 
1. länsstyrelsen, lantmäterimyndigheten och de kommuner som  
berörs,  
 
2. de kända sakägarna och de kända bostadsrättshavare,  
hyresgäste r och boende som berörs,  
 
3. de kända organisationer av hyresgäster som har avtal om  
förhandlingsordning för en berörd fastighet eller, om någon  
förhandlingsordning inte gäller, som är anslutna till en  
riksorganisation inom vars verksamhetsområde en ber örd  
fastighet är belägen, och  
 
4. de myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som  
har ett väsentligt intresse av förslaget.  
 
Kommunen behöver dock inte samråda med bostadsrättshavare,  
hyresgäster, boende eller organisationer av hyresgäster, o m  
det är uppenbart att förslaget saknar betydelse för dem.  
 
För samråd enligt första stycket 2 -4 är det tillräckligt att  
kommunen ger tillfälle till samråd. Lag (2020:76).  
 
11 a § Inom ramen för ett samråd enligt 11 § om ett program  
enligt 10 § eller et t planförslag ska kommunen undersöka om  
genomförandet av detaljplanen kan antas medföra en betydande  
miljöpåverkan. Undersökningen ska ske på det sätt som anges i  
6 kap. 6 § miljöbalken och föreskrifter som regeringen har  
meddelat i anslutning till den bestämmelsen.  
 
Om planen medger ett sådant ianspråktagande som avses i 4 kap.  
34 § andra stycket, ska kommunen vid sin bedömning av om  
genomförandet av planen kan antas medföra en betydande  
miljöpåverkan dessutom ta hänsyn till det som anges i  
föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 16 kap.  
1 § 2 b.  
 
Kommunen ska efter undersökningen avgöra frågan i ett särskilt  
beslut på det sätt och med det innehå ll som anges i 6 kap. 7 §  
första och andra styckena miljöbalken.  
 
Kraven enligt första -tredje styckena gäller inte om frågan om  
betydande miljöpåverkan redan är avgjord i föreskrifter som  
regeringen har meddelat med stöd av 6 kap. 4 § miljöbalken  
eller om planen omfattas av undantaget i 6 kap. 3 § andra  
stycket 1 samma balk. Lag (2021:785).  
 
11 b § Om genomförandet av detaljplanen kan antas medföra en  
betydande miljöpåverkan, ska kommunen inom ramen för ett  
samråd enligt 11 § om ett planförslag även uppfylla kraven på  
avgränsningssamråd i 6 kap. 9 och 10 §§ miljöbalken.  
 
Trots det som sägs i 6 kap. 6 och 10 §§ miljöbalken om samråd  
med andra myndigheter som på grund av sitt särskilda  
miljöansvar kan antas bli berörda av planen, ska kommunen i  
fråga om statliga myndigheter enbart samråda med  
länsstyrelsen. Lag (2021:785).  
 
11 c § Om planförslaget är ett sådant förslag som avses i 7 §,  
ska kommunen kungöra förslaget och samråda om det under en  
viss tid som ska vara minst tre veckor (samrådstid).  
 
För planförslag som avses i 7 a § finns bestämmelser om  
kungörelse i 18 a §. Lag (2020:76).  
 
11 d § En kungörelse ska anslås på kommunens ansla gstavla och  
föras in i en ortstidning. Av kungörelsen ska det framgå  
 
1. att kommunen har tagit fram ett förslag till att anta,  
ändra eller upphäva en detaljplan,  
 
2. vilket område detaljplanen avser och planens huvudsakliga  
innehåll,  
 
3. om förslaget a vviker från översiktsplanen,  
 
4. om genomförandet av planen kan antas medföra en betydande  
miljöpåverkan,  
 
5. om samråd ska ske med ett annat land enligt 6 kap. 13 §  
miljöbalken,  
 
6. när, var och på vilket sätt förslaget och det underlag som  
kommunen sk a tillhandahålla enligt detta kapitel finns  
tillgängliga och hur lång samrådstiden är,  
 
7. att den som vill lämna synpunkter på förslaget ska göra det  
under samrådstiden,  
 
8. till vem synpunkter på förslaget ska lämnas, och  
 
9. tid och plats för ett offentligt möte, om ett sådant möte  
kommer att anordnas.  
 
Kungörandet ska ske enligt lagen (1977:654) om kungörande i  
mål och ärenden hos myndighet m.m. Lag (2021:785).  
 
11 e §  Har upphävts genom lag (2021:785).  
 
12 § Samrådet ska syfta till att få fram ett så bra  
beslutsunderlag som möjligt och att ge möjlighet till insyn  
och påverkan.  
 
13 § Under ett samråd om ett planförslag ska kommunen redovisa  
förslaget, skälen för förs laget, det planeringsunderlag som  
har betydelse och hur kommunen avser att handlägga förslaget.  
Kommunen får låta bli att redovisa skälen för planförslaget  
och planeringsunderlaget om det är uppenbart obehövligt.  
 
Kommunen ska i förekommande fall även r edovisa  
 
1. en grundkarta enligt 8 §,  
 
2. en fastighetsförteckning enligt 8 §,  
 
3. ett program enligt 10 §,  
 
4. det huvudsakliga innehållet i exploateringsavtal eller  
markanvisningar och konsekvenserna av att planen helt eller  
delvis genomförs med stöd av ett eller flera sådana avtal, och  
 
5. sådana synpunkter på omfattningen eller detaljeringsgraden  
av redovisningen av miljökonsekvenserna som kommunen har fått  
under  ett avgränsningssamråd.  
 
Den information som kommunen är skyldig att redovisa enligt  
denna paragraf ska, med undantag av fastighetsförteckningen,  
finnas tillgänglig på kommunens webbplats under samrådet.  
 
Skyldigheterna att redovisa och hålla informatio n tillgänglig  
enligt denna paragraf gäller inte i den utsträckning det  
skulle strida mot lag eller annan författning. Lag (2021:785).  
 
14 § Under samrådet ska länsstyrelsen särskilt  
 
1. ta till vara och samordna statens intressen,  
 
2. verka för att riks intressen enligt 3 och 4 kap. miljöbalken  
tillgodoses, att miljökvalitetsnormer enligt 5 kap.  
miljöbalken följs och att strandskydd enligt 7 kap.  
miljöbalken inte upphävs i strid med gällande bestämmelser,  
 
3. verka för att sådana frågor om användningen  av mark - och  
vattenområden som angår två eller flera kommuner samordnas på  
ett lämpligt sätt, och  
 
4. verka för att en bebyggelse inte blir olämplig eller ett  
byggnadsverk olämpligt med hänsyn till människors hälsa eller  
säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller  
erosion.  
 
Under samrådet ska länsstyrelsen också särskilt ge råd om  
tillämpningen av 2 kap. Länsstyrelsen ska dessutom ge råd i  
övrigt om tillämpningen av bestämmelserna i denna lag, om det  
behövs från allmän synpunkt. Lag (2020:76).  
 
15 § Under samrådet ska lantmäterimyndigheten särskilt  
 
1. verka för att ett förslag till detaljplan är förenligt med  
4 kap. 7, 18 och 18 a §§ samt 33 § första stycket 3 och  
tredje stycket, och  
 
2. ge råd om tillämpningen av 6 kap. 40 –42 §§. Lag (2014:900).  
 
16 § För ett planförslag som avses i 7 a § behöver samråd  
enligt 11–15 §§ endast ske om prövningen av det andra ärendet  
är avslutad och  
 
1. den utre dning som finns i det ärendet inte är tillräcklig  
eller inte längre är aktuell för detaljplaneärendet, eller  
 
2. samråd inte har skett i det andra ärendet med alla dem som  
ska omfattas av samråd enligt 11 §.  
 
I ett fall som avses i första stycket 2 är det tillräckligt  
att komplettera detaljplaneärendet så att samråd sker med dem  
som inte omfattades av samrådet i det andra ärendet.  
Lag (2014:900).  
 
17 § Kommunen ska redovisa de synpunkter som har kommit fram  
i samrådet samt de kommentarer och förslag som kommunen har  
med anledning av synpunkterna. Om planförslaget är ett sådant  
som avses i 7 §, ska redovisningen göras samlat för alla  
synpunkter som har kommit fram (samrådsredogörelse). För  
andra planförslag än sådana som avses i 7 § är det  
tillräckligt att redovisningen görs i granskningsutlåtandet  
enligt 23 §. Lag (2017:965).  
 
Granskning  
 
18 § När samrådet enligt 11 -17 §§ är klart ska kommunen i en  
underrättelse informera om sitt planförslag och låta det  
granskas under en viss tid (granskningstid). Om de som  
kommunen har samrått med enligt 11 § har godkänt  
planförslaget, behöver underrättelse inte lämnas.  
 
Granskningstiden ska vara minst två veckor, men den får göras  
kortare, om alla berörda är överens  om det. För ett sådant  
planförslag som avses i 7 § första stycket 1 och 2 ska  
granskningstiden dock vara minst tre veckor och för ett sådant  
planförslag som avses i 7 § första stycket 3 minst 30 dagar.  
 
Om kommunen när samrådet är klart bedömer att planförslaget är  
ett sådant som avses i 7 §, ska kommunen dessutom kungöra  
förslaget på det sätt som anges i 11 d §, om förslaget inte  
har kungjorts tidigare eller det har ändrats väsentligt. Det  
som sägs o m samrådstid i 11 d § ska då i stället avse  
granskningstid. Lag (2021:785).  
 
18 a § Om planförslaget är ett sådant som avses i 7 a §, ska  
kommunen kungöra förslaget på det sätt som anges i 11 d § och  
låta det granskas. Det som sägs om samrådstid i 11 d § ska då  
i stället avse granskningstid. Granskningstiden ska vara minst  
tre veckor.  
 
Kungörandet får samordnas med det kungörande som ska ske i det  
andra ärendet som avses i 7 a §. Lag (2020:76).  
 
19 § En underrättelse enligt 18 § ska anslås på kommune ns  
anslagstavla. Av underrättelsen ska det framgå  
 
1. att kommunen har tagit fram ett förslag till att anta,  
ändra eller upphäva en detaljplan,  
 
2. vilket område detaljplanen avser och planens huvudsakliga  
innehåll,  
 
3. om förslaget avviker från översik tsplanen,  
 
4. om genomförandet av planen kan antas medföra en betydande  
miljöpåverkan,  
 
5. om samråd ska ske med ett annat land enligt 6 kap. 13 §  
miljöbalken,  
 
6. när, var och på vilket sätt förslaget och det underlag som  
kommunen ska tillhandahålla enligt detta kapitel finns  
tillgängliga för granskning och hur lång granskningstiden är,  
 
7. att den som vill lämna synpunkter på förslaget ska göra det  
under gran skningstiden,  
 
8. till vem synpunkter på förslaget ska lämnas,  
 
9. tid och plats för ett offentligt möte, om ett sådant möte  
kommer att anordnas, och  
 
10. att den som inte senast under granskningstiden har lämnat  
någon skriftlig synpunkt på förslaget kan  förlora rätten att  
överklaga beslut att anta planen. Lag (2021:785).  
 
20 § Kommunen ska senast den dag då underrättelsen anslås på  
kommunens anslagstavla skicka  
 
1. ett meddelande om innehållet i underrättelsen till kända  
sakägare och dem som avses i 11 § första stycket 3 och 4,  
och 
 
2. förslaget och den samrådsredogörelse som avses i 17 § till  
länsstyrelsen, lantmäterimyndigheten och de kommuner som  
berörs. Lag (2014:900).  
 
21 § Under granskningstiden ska kommunen hålla förslaget  
tillgängligt för alla som vill granska det. Kommunen ska också  
se till att de grundkartor och den fastighetsförteckning som  
avses i 8 §, det program som avses i 10 § och den  
samrådsredogörelse so m avses i 17 § finns tillgängliga, liksom  
det planeringsunderlag som kommunen anser har betydelse för  
bedömningen av förslaget. Kommunen ska hålla informationen,  
med undantag av fastighetsförteckningen, tillgänglig på sin  
webbplats under granskningstid en. 
 
Dessa skyldigheter gäller inte i den utsträckning det skulle  
strida mot lag eller annan författning.  
 
Om förslaget är ett sådant som avses i 7 a § och kungörandet  
har samordnats enligt 18 a § andra stycket, får kommunen  
fullgöra sin skyldighet enli gt första stycket genom att hålla  
en kopia av handlingarna i det andra ärendet tillgänglig i den  
mån informationen finns där. Lag (2021:785).  
 
22 § Under granskningstiden ska länsstyrelsen yttra sig över  
planförslaget, om förslaget enligt länsstyrelsens  bedömning  
innebär att  
 
1. ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. miljöbalken inte  
tillgodoses,  
 
2. en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. miljöbalken inte följs,  
 
3. strandskydd enligt 7 kap. miljöbalken upphävs i strid med  
gällande bestämmelser,  
 
4. regleringen av sådana frågor om användningen av mark - och  
vattenområden som angår flera kommuner inte har samordnats på  
ett lämpligt sätt, eller  
 
5. en bebyggelse an nars blir olämplig eller ett byggnadsverk  
olämpligt med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet  
eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion.  
Lag (2020:76).  
 
22 a § Under granskningstiden ska lantmäterimyndigheten yttra  
sig över planförs laget om myndigheten bedömer att förslaget  
inte är förenligt med 4 kap. 7, 18 och 18 a §§ samt 33 §  
första stycket 3 och tredje stycket. Lag (2014:900).  
 
23 § Efter granskningstiden ska kommunen göra ett  
granskningsutlåtande. Det ska innehålla  
 
1. en sam manställning av de skriftliga synpunkter som har  
kommit in under granskningstiden,  
 
2. en redovisning av kommunens förslag med anledning av  
synpunkterna, och  
 
3. information om på vilket sätt allmänheten har beretts  
tillfälle att delta under planförfarandet.  
 
Om förslaget är ett sådant som avses i 7 a § och kungörandet  
har samordnats enligt 18 a § andra stycket, ska  
granskningsutlåtandet också behandla de skriftliga synpunkter  
som har kommit in i det andra ärendet och har betydelse för  
detaljplaneprövningen. Lag (2021:785).  
 
24 § Kommunen ska så snart som möjligt  
 
1. på sin anslagstavla anslå en underrättelse med information  
om var granskningsutlåtandet finns tillgängligt, och  
 
2. skicka granskningsutlåtandet ell er ett meddelande om var  
det finns tillgängligt till dem som inte har fått sina  
synpunkter tillgodosedda.  
 
Granskningsutlåtandet ska dels finnas tillgängligt tillsammans  
med övriga handlingar i ärendet, dels hållas tillgängligt på  
kommunens webbplats u nder minst tre veckor. Dessa skyldigheter  
gäller inte i den utsträckning det skulle strida mot lag eller  
annan författning. Lag (2021:785).  
 
25 § Om kommunen efter granskningstiden ändrar sitt förslag  
väsentligt, ska kommunen låta granska det ändrade fö rslaget  
enligt 18 § första och andra styckena samt 19 -24 §§. Om  
kommunen bedömer att förslaget är ett sådant som avses i 7 §  
och det inte har kungjorts tidigare, ska kommunen dessutom  
kungöra det ändrade förslaget på det sätt som anges i 11 d §.  
Det som sägs om samrådstid i 11 d § ska då i stället avse  
granskningstid. Lag (2020:76).  
 
Föreläggande om anspråk på ersättning eller inlösen  
 
26 § Om ett förslag till detaljplan kan medföra en sådan skada som avses i 14  
kap. 7, 10 eller 12 §, får kommune n förelägga den som kan komma att drabbas av  
skadan att inom en viss tid anmäla sitt anspråk på ersättning eller inlösen.  
Föreläggandet ska innehålla en upplysning om att rätten till ersättning annars  
kan gå förlorad.  
 
Föreläggandet ska innehålla upplysnin gar om förslagets innebörd.  
 
Tidsfristen för anmälan ska bestämmas till minst två månader. En bestämmelse om  
att kommunen inte får anta planen innan tidsfristen har löpt ut finns i 28 §.  
 
Antagandet av en detaljplan  
 
27 § En detaljplan ska antas av kommunf ullmäktige, men  
fullmäktige får uppdra åt kommunstyrelsen eller  
byggnadsnämnden att anta en plan som inte är av principiell  
beskaffenhet eller annars av större vikt.  
 
Ett sådant uppdrag får inte delegeras. Lag (2017:424).  
 
28 § Om kommunen har meddelat ett föreläggande enligt 26 §,  
får kommunen inte anta detaljplanen innan tidsfristen för  
anmälan av anspråk har löpt ut. Lag (2014:900).  
 
29 § När detaljplanen har antagits ska kommunen  
 
1. på sin anslagstavla anslå en underrättelse med information  
om antagandet tillsammans med upplysningar om var beslutet  
finns tillgängligt och vad den som vill överklaga beslutet  
måste göra, och  
 
2. under minst tre veckor hålla planen, planbeskrivninge n,  
samrådsredogörelsen, granskningsutlåtandet och ett  
protokollsutdrag med beslutet tillgängliga på sin webbplats.  
 
Underrättelsen ska anslås och informationen göras tillgänglig  
samma dag som justeringen av det protokoll som innehåller  
beslutet tillkän nages på kommunens anslagstavla.  
 
Skyldigheten att hålla information tillgänglig gäller inte i  
den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan  
författning. Lag (2021:785).  
 
30 § När detaljplanen har antagits ska kommunen skicka ett  
meddelande om detta till  
 
1. länsstyrelsen och lantmäterimyndigheten,  
 
2. de kommuner som är berörda och till regionen om det i länet  
ska ske planering enligt 7 kap., och  
 
3. dem som anges i 11 § första stycket 2 och 3 och dem som får  
överklaga enligt 13 kap. 12 elle r 13 § och  
 
a) senast under granskningstiden har lämnat skriftliga  
synpunkter som inte blivit tillgodosedda, eller  
 
b) har rätt att överklaga beslutet enligt 13 kap. 11 § andra  
stycket 1.  
 
Meddelandet ska innehålla ett protokollsutdrag med beslutet  
och upplysningar om vad den som vill överklaga beslutet måste  
göra.  
 
Kommunen ska till länsstyrelsen skicka det  
granskningsutlåtande som avses i 23 § tillsammans med  
meddelandet om att planen har antagits, om kommunen inte redan  
har skickat utlåtandet enligt 24 §. Lag (2021:785).  
 
31 § Meddelandet enligt 30 § ska skickas senast dagen efter  
det att justeringen av det protokoll som innehåller beslutet  
har tillkännagetts på kommunens anslagstav la. Lag (2021:785).  
 
32 § När beslutet att anta detaljplanen har fått laga kraft  
ska kommunen  
 
1. på planhandlingarna anteckna det datum då planen fick laga  
kraft och, om ett förordnande enligt 13 kap. 17 § tredje  
stycket har meddelats, det datum då fö rordnandet meddelades,  
 
2. inom två veckor skicka planen, planbeskrivningen och  
fastighetsförteckningen enligt 8 § till länsstyrelsen och  
lantmäterimyndigheten, och  
 
3. med en kungörelse på det sätt som anges i 11 d § eller med  
ett skriftligt meddelande underrätta de fastighetsägare som  
kan ha rätt till ersättning enligt 14 kap. 5, 6, 7, 9, 10  
eller 11 § och dem som enligt 14 kap. 12 § kan ha motsvarande  
rätt till ersättning samt i underrättelsen upplysa om  
innehållet i 15 kap. 5 §. Lag (2021:752).  
 
Meddelanden till samfälligheter och bostadsrättshavare  
 
33 § Ett meddelande enligt 20, 24 eller 30 § som ska skickas  
till en samfällighet får skickas till  
 
1. en ledam ot av den styrelse som finns för samfälligheten,  
 
2. den som är utsedd att förvalta samfällighetens  
angelägenheter, eller  
 
3. om det inte finns någon styrelse eller förvaltare, någon av  
samfällighetens delägare för att hållas tillgänglig för de  
andra d elägarna. Lag (2021:785).  
 
34 § Ett meddelande enligt 20, 24 eller 30 § som ska skickas  
till en bostadsrättshavare som saknar känd adress, får i  
stället skickas till en ledamot av styrelsen för  
bostadsrättsföreningen. Lag (2021:785).  
 
Meddelanden till e tt stort antal personer  
 
35 § Om ett meddelande enligt 20, 24 eller 30 § ska skickas  
till ett stort antal personer som inte är samfälligheter eller  
bostadsrättshavare, och det skulle innebära större kostnader  
och besvär än vad som är försvarligt med hänsyn till ändamålet  
med meddelandet att skicka det till var och en av dem, får  
kommunen  
 
1. om meddelandet är ett sådant som avses i 20 §, låta bli a tt  
skicka det enligt 20 § 1, och  
 
2. om meddelandet är ett sådant som avses i 24 eller 30 §, i  
stället för att skicka det, kungöra meddelandet genom att  
anslå det på kommunens anslagstavla och  
 
a) föra in det i en ortstidning, eller  
 
b) sprida ett infor mationsblad om kungörelsen till de boende  
som är berörda, om det stora antalet mottagare av meddelandet  
är boende.  
 
Om kungörelsen avser ett meddelande enligt 30 §, ska det av  
kungörelsen framgå vilket beslut som meddelandet avser, när  
beslutet tillkän nagavs och vad den måste göra som vill  
överklaga beslutet. Om kungörelsen förs in i en ortstidning,  
ska det ske samma dag som beslutet tillkännages.  
Lag (2021:785).  
 
36 § Om ett meddelande avser en detaljplan som innebär att  
ett mark - eller vattenområde eller ett utrymme kan komma att  
tas i anspråk enligt 6 kap. 13 eller 16 §, får 35 § inte  
tillämpas för meddelanden till ägaren eller innehavaren av en  
särskild rätt till området eller utrymmet. Lag (2014:900).  
 
37 § I fråga om den som har fått ett föreläggande enligt 26 § får kommunen inte  
tillämpa 35 § för att meddela att detaljplanen har antagits.  
 
Att ändra och upphäva detaljplaner  
 
38 § Det som enligt detta kapitel gäller i fråga om förslag till och antagande  
av en detaljpla n ska också gälla i fråga om förslag till och beslut om att ändra  
eller upphäva en detaljplan.  
 
38 a § Vid förlängning av genomförandetiden enligt 4 kap. 24 §  
behöver 18 § första och andra styckena samt 19 -25 §§ inte  
tillämpas. Samråd enligt 11 § krävs e ndast med  
lantmäterimyndigheten och kända sakägare inom det berörda  
området. Lag (2020:76).  
 
38 b § I fråga om förslag till att upphäva en detaljplan  
behöver 18 § första och andra styckena samt 19 -25 §§ inte  
tillämpas när planens genomförandetid har gå tt ut, och  
upphävandet av planen  
 
1. är förenligt med översiktsplanen och länsstyrelsens  
granskningsyttrande enligt 3 kap. 16 §,  
 
2. inte är av betydande intresse för allmänheten eller i  
övrigt av stor betydelse, och  
 
3. inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan.  
 
I fall som avses i första stycket, ska kommunen så snart som  
möjligt skicka samrådsredogörelsen eller ett meddelande om var  
den finns tillgänglig till dem som inte har fått sina  
synpunkter tillgodos edda.  
 
Om kommunen efter att samrådet är klart ändrar sitt förslag  
väsentligt, ska kommunen trots första stycket låta granska det  
ändrade förslaget enligt 18 § första och andra styckena samt  
19-24 §§.  
 
Bestämmelserna i första -tredje styckena är endast tillämpliga  
om den del av översiktsplanen som har betydelse för  
upphävandet är aktuell enligt 3 kap. 25 § när ärendet  
påbörjas. Lag (2020:76).  
 
38 c § Bestämmelserna i 38 b § tillämpas också i fråga om  
förslag till att upphäva en detaljplanebestämmelse  enligt 4  
kap. 18 § andra stycket 1 eller 2 eller motsvarande åtgärder  
enligt äldre bestämmelser. I fråga om sådana förslag behöver  
samråd enligt 11 § inte ske med andra kommuner eller sakägare  
utanför det berörda området. Lag (2015:668).  
 
Beslut att i nte anta, ändra eller upphäva en detaljplan  
 
38 d § Ett beslut att inte anta, ändra eller upphäva en  
detaljplan ska innehålla de huvudsakliga skälen för beslutet.  
Lag (2021:785).  
 
Att anta, ändra och upphäva områdesbestämmelser  
 
39 § I fråga om förslag till och beslut om att anta, ändra  
eller upphäva områdesbestämmelser ska kommunen tillämpa  
bestämmelserna om förslag till och antagande av en detaljplan  
i 7 §, 8 § förutom i den de l som avser grundkartor, 9, 10 och  
11 §§, 11 c § första stycket, 11 d -15, 17, 18, 19 och 20 §§,  
21 § första och andra styckena, 22 och 22 a §§, 23 § första  
stycket, 24, 25, 27, 29 -31 §§, 32 § 1 och 2, 33 -35 och 38 §§.  
Vid tillämpningen ska det som sägs  om detaljplan avse  
områdesbestämmelserna. Lag (2021:785).  
 
Effekten av beslut enligt detta kapitel  
 
40 § Ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller  
områdesbestämmelser gäller först sedan beslutet har vunnit laga kraft.  
 
Bestämmelser som  innebär att beslutet kan få tillämpas innan det har vunnit laga  
kraft finns i 13 kap. 17 § tredje stycket.  
 
41 § Områdesbestämmelser upphör att gälla när ett beslut att anta en detaljplan  
för området vinner laga kraft eller när en detaljplan för området f år genomföras  
med stöd av ett förordnande enligt 13 kap. 17 § tredje stycket.  
 
6 kap. Genomförandet av detaljplaner  
 
1 § Detta kapitel innehåller bestämmelser om genomförande av  
detaljplan för allmänna platser när kommunen är huvudman.  
Bestämmelserna avser  
 
1. kommunens rätt att lösa in fastigheter, mark och andra  
utrymmen,  
 
2. ordnandet och underhållet av allmänna platser, och  
 
3. fastighetsägares skyldighet att betala för gatuko stnader  
m.m.  
 
Kapitlet innehåller även bestämmelser om exploateringsavtal.  
 
Vid enskilt huvudmannaskap tillämpas bestämmelserna om  
inrättande av anläggning som är gemensam för flera fastigheter  
i anläggningslagen (1973:1149). I anläggningslagen finns även  
bestämmelser om underhåll av vägar och andra allmänna platser  
som har enskilt huvudmannaskap. Lag (2014:900).  
 
2 § Genomförandet av en detaljplan ska grundas på den  
planbeskrivning som kommunen har gjort enligt 4 kap. 31 och  
33 §§. Lag (2014:900).  
 
3 § Har  upphävts genom lag (2014:900).  
 
4 § Har upphävts genom lag (2014:900).  
 
5 § Har upphävts genom lag (2014:900).  
 
6 § Har upphävts genom lag (2014:900).  
 
7 § Har upphävts genom lag (2014:900).  
 
8 § Har upphävts genom lag (2014:900).  
 
9 § Har upphävts genom lag (2014:900).  
 
10 § Har upphävts genom lag (2014:900).  
 
11 § Har upphävts genom lag (2012:187).  
 
12 § Har upphävts genom lag (2014:900).  
 
Kommunens rätt att lösa in fastigheter, mark och andr a 
utrymmen  
 
13 § Kommunen får lösa in mark eller annat utrymme som enligt  
detaljplanen ska användas för  
 
1. en allmän plats som kommunen ska vara huvudman för,  
eller 
 
2. annat än enskilt bebyggande, om markens eller  
utrymmets användning för det avsedda änd amålet inte kan anses  
säkerställd ändå.  
 
Kommunens rätt enligt första stycket 2 upphör att gälla om  
kommunen ger bygglov enligt 9 kap. 32 a § första stycket.  
 
Bestämmelser om skyldighet för kommunen att lösa in mark  
eller annat utrymme finns i 14 kap. Lag (2014:900).  
 
14 § Om ett markområde enligt detaljplanen ska vara en enda  
fastighet men vid genomförandetidens utgång omfattar flera  
fastigheter med olika ägare  och kommunen enligt planen är  
huvudman för en allmän plats, får kommunen lösa in  
fastigheter eller delar av fastigheter så att  
fastighetsindelningen överensstämmer med planen.  
Lag (2014:900).  
 
15 § Om kommunen är huvudman för en allmän plats som är  
avsedd  att tillgodose en kvartersmarks eller ett annat  
utrymmes behov av den allmänna platsen och kvartersmarken  
eller utrymmet vid genomförandetidens utgång inte har  
bebyggts på ett sätt som i huvudsak följer detaljplanen, får  
kommunen lösa in marken eller utry mmet.  
 
Första stycket gäller inte om marken eller utrymmet omfattas  
av ett bygglov som får tas i anspråk. Lag (2014:900).  
 
16 § Om någon har särskild rätt till mark eller annat utrymme  
som omfattas av kommunens rätt enligt 13, 14 eller 15 §, får  
kommunen o ckså lösa in den särskilda rätten. Lag (2014:900).  
 
17 § Om kommunen använder sig av sin rätt enligt 13, 14, 15 eller 16 §, ska  
ersättningen bestämmas enligt 4 kap. expropriationslagen (1972:719).  
 
Ordnandet av allmänna platser  
 
18 § Efter hand som bebyggelsen färdigställs enligt detaljplanen, ska kommunen  
ordna de gator och andra allmänna platser som kommunen är huvudman för, så att  
platserna kan användas för deras avsedda ändamål.  
 
Kommunen ska upp låta platserna för allmän användning så snart det område som  
platserna finns inom har bebyggts enligt planen eller, om genomförandetiden har  
löpt ut, efter hand som bebyggelsen färdigställs.  
 
När platserna upplåts för allmän användning ska de vara ordnade på ett  
ändamålsenligt sätt och i enlighet med ortens sed. De ska i fråga om gatubredd,  
höjdläge och utformning i övrigt följa detaljplanen. Kommunen får göra små  
avvikelser från planen, om det inte motverkar syftet med planen.  
 
19 § I den mån staten är väg hållare inom ett område som omfattas av  
detaljplanen, ska det som enligt 18 § gäller i fråga om kommunens skyldighet att  
ordna gator i stället gälla staten.  
 
Om en gata ges en större bredd eller ett dyrbarare utförande i övrigt än vad som  
behövs med hänsyn  till trafiken, ska kommunen trots första stycket betala  
merkostnaden.  
 
Regeringen får i det enskilda fallet besluta att staten ska svara för den  
merkostnad som avses i andra stycket.  
 
20 § Innan kommunen har hunnit ordna den gata som en fastighet  
ska ha u tgång till eller den avloppsledning som en fastighet  
ska få vara ansluten till, får den som vill bygga på  
fastigheten  
 
1. själv ordna utfartsväg och avloppsanläggning, och  
 
2. utan ersättning använda kommunens mark för utfartsvägen och  
avloppsanläggningen, om marken är avsedd för det ändamålet.  
Lag (2011:335).  
 
Underhållet av allmänna platser  
 
21 § Kommunen ska svara för underhållet av gator och andra allmänna platser som  
kommunen är huvudman för. Detta gäller även om detaljplanen upphävs.  
 
22 § Om staten är väghållare för en allmän väg inom ett område som omfattas av  
detaljplanen, ska staten svara för att vägen underhålls i enlighet med väglagen  
(1971:948).  
 
Om underhållet bl ir dyrare än vad som behövs med hänsyn till trafiken, ska  
kommunen trots första stycket betala merkostnaden. Detta gäller dock inte om  
regeringen beslutar att staten ska betala merkostnaden.  
 
23 § Har upphävts genom lag (2014:900).  
 
Fastighetsägares skyldi ghet att betala för gatukostnader m.m.  
 
24 § Om kommunen i egenskap av huvudman har skyldighet att anlägga eller  
förbättra en gata eller annan allmän plats eller vidta en annan åtgärd som är  
avsedd att tillgodose ett områdes behov av allmänna platser och a v anordningar  
som normalt hör till sådana platser, får kommunen besluta att ägarna till  
fastigheterna i området ska betala kostnaderna för sådana åtgärder.  
 
Kostnaderna ska fördelas mellan fastigheterna på ett skäligt och rättvist sätt.  
 
Kommunen ska besluta om avgränsningen av det område som ska omfattas av  
fördelningen, vilka kostnader som ska fördelas och grunderna för fördelningen.  
 
25 § Om kommunen i egen skap av huvudman har skyldighet att anlägga eller  
förbättra en gata, får kommunen i stället för att tillämpa 24 § besluta att  
kostnaderna för detta ska betalas av ägarna till de fastigheter som ligger vid  
gatan.  
 
Kostnaderna får fördelas mellan fastigheter na så att  
 
1. varje fastighet svarar för hälften av den del av kostnaden som belöper på  
gatan framför fastigheten,  
 
2. kostnaden för sådana anordningar som normalt hör till en gata fördelas lika,  
och 
 
3. kostnaden för att anlägga ett gatukors fördelas lika  mellan fastigheterna vid  
gatukorset.  
 
Om kostnaden för att anlägga eller förbättra en gata inte är densamma utmed hela  
gatan, får kommunen besluta att kostnaden ska fördelas mellan fastigheterna på  
något annat sätt som är skäligt och rättvist.  
 
Det som en ligt denna paragraf gäller för en gata ska också gälla för andra  
allmänna platser än gator.  
 
26 § Om en fastighet ligger vid en allmän plats som inte är en gata, ska platsen  
vid tillämpningen av 24 och 25 §§ anses ha en bredd som motsvarar fem  
fjärdedelar av den högsta byggnadshöjd som enligt detaljplanen gällde för  
fastigheten när den mark som platsen ligger på uppläts för allmän användning.  
 
27 § Till grund för bestämmandet av betalningsskyldighetens omfattning enligt 24  
eller 25 § får kommunen lägga  
 
1. de faktiska kostnaderna, eller  
 
2. beräkningar av vad det erfarenhetsmässigt kostar att i motsvarande utförande  
anlägga eller förbättra gator och andra allmänna platser.  
 
Samråd och granskning före beslut om kostnadsfördelning  
 
28 § Innan kommunen beslutar om betalningsskyldighet enligt 24 eller 25 §, ska  
kommunen utreda frågan och upprätta det förslag till kostnadsfördelning som  
utredningen föranleder.  
 
Kommunen ska ge sakäga re och de bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som  
berörs av förslaget samt andra sammanslutningar och enskilda som kan ha ett  
väsentligt intresse av förslaget tillfälle till samråd med kommunen. Samrådet  
ska syfta till ett utbyte av information och synpunkter. Under samrådet bör  
kommunen redovisa skälen för förslaget, det planeringsunderlag som har betydelse  
och de viktigaste följderna av förslaget.  
 
Kommunen ska redovisa resultatet av samrådet och de förslag som samrådet har  
gett anledning till i en samrådsredogörelse.  
 
29 § Om kommunens förslag avser kostnadsfördelning enligt 24 §, ska kommunen  
kungöra att förslaget finns tillgängligt för granskning. Kungörelsen ska anslås  
på kommunens anslagstavla och föras in i en ortstidni ng enligt lagen (1977:654)  
om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m.  
 
Av kungörelsen ska det framgå vilket område som förslaget avser, att den som  
vill granska förslaget och lämna synpunkter får göra det inom en viss angiven  
granskningstid och til l vem synpunkterna ska lämnas. Granskningstiden ska vara  
minst tre veckor. Kommunen ska skicka en underrättelse om kungörelsen och dess  
innehåll i brev till de kända fastighetsägare som berörs men som inte  
skriftligen har godkänt förslaget.  
 
30 § Under gra nskningstiden enligt 29 § ska kommunen hålla förslaget till  
kostnadsfördelning och samrådsredogörelsen enligt 28 § tillgängliga för dem som  
vill granska förslaget.  
 
31 § Om kommunens förslag avser kostnadsfördelning enligt 25 §, ska kommunen ge  
de kända fa stighetsägare som berörs men som inte skriftligen har godkänt  
förslaget tillfälle att senast en viss dag yttra sig över förslaget och  
samrådsredogörelsen.  
 
32 § Kommunen får inte slutligt besluta om kostnadsfördelning  
 
1. enligt 24 § förrän granskningstide n enligt 29 § har löpt ut, eller  
 
2. enligt 25 § förrän tiden för yttrande enligt 31 § har löpt ut.  
 
Jämkning av betalningsskyldigheten  
 
33 § En fastighetsägares betalningsskyldighet enligt 24 eller 25 § ska jämkas,  
om 
 
1. kostnaden för kommunens åtgärder är oskäligt hög, eller  
 
2. den eller de åtgärder som kostnaden avser har en omfattning eller ett  
utförande som går utöver det som kan ans es normalt med hänsyn till den  
användning som är tillåten för fastigheten.  
 
Fullgörandet av betalningsskyldigheten  
 
34 § Om kommunen beslutar att en fastighetsägare ska betala kostnader enligt 24  
eller 25 §, inträder betalningsskyldigheten när den anläggni ng som betalningen  
avser kan användas för fastigheten på avsett sätt.  
 
35 § När betalningsskyldighet har inträtt enligt 34 §, ska betalningen ske när  
kommunen begär det.  
 
På obetalt belopp som har förfallit till betalning ska ränta enligt 6 §  
räntelagen (1 975:635) betalas från förfallodagen.  
 
36 § Trots 35 § får betalningsskyldigheten fullgöras genom avbetalningar med  
minst en tiondel årligen, om  
 
1. betalningsskyldigheten är betungande för fastighetsägaren med hänsyn till  
fastighetens ekonomiska bärkraft e ller andra omständigheter, och  
 
2. fastighetsägaren ställer godtagbar säkerhet.  
 
På obetalt belopp som inte har förfallit till betalning ska ränta enligt 5 §  
räntelagen (1975:635) betalas från den dag då den första inbetalningen ska ske.  
På obetalt belopp som har förfallit till betalning ska ränta enligt 6 §  
räntelagen betalas från förfallodagen.  
 
37 § Betalningsvillkoren enligt 36 § ska jämkas, om de är alltfö r betungande för  
fastighetsägaren.  
 
38 § Om en fastighetsägare har blivit betalningsskyldig enligt 34 § och  
fastigheten därefter byter ägare, är den nya ägaren betalningsskyldig i samma  
omfattning som den tidigare ägaren var. Detta gäller dock inte belopp som har  
förfallit till betalning före tillträdesdagen.  
 
Exploateringsavtal  
 
39 § Om kommunen avser att ingå exploateringsavtal, ska  
kommunen anta riktlinjer som anger utgångspunkter och mål för  
sådana avtal. Riktlinjerna ska ange grundläggande principer  
för 
 
1. fördelning av kostnader och intäkter för genomförandet av  
detaljplaner,  
 
2. medfinansieringsersättning, om kommunen avser att avtala  
om sådan ersättning, och  
 
3. andra förhållanden som har betydelse för bedömningen av  
konsekvenserna av att ingå exploateringsavtal.  
Lag (2017:181).  
 
40 § Ett exploateringsavtal får avse åtagande för en  
byggherre eller en fastighetsägare att vidta eller finansiera  
åtgärder för anläggande av gator, vägar och andra allmänna  
platser och av  anläggningar för vattenförsörjning och avlopp  
samt andra åtgärder. Åtgärderna ska vara nödvändiga för att  
detaljplanen ska kunna genomföras.  
 
Ett exploateringsavtal får omfatta  
medfinansieringsersättning, under förutsättning att den väg  
eller järnväg som kommunen bidrar till medför att den  
fastighet eller de fastigheter som omfattas av detaljplanen  
kan antas öka i värde.  
 
Byggherrens eller fastighetsägarens åtagande ska stå i  
rimligt förhållande till dennes nytta av planen.  
Lag (2017:181).  
 
41 § Et t exploateringsavtal får inte innehålla ett åtagande  
för en byggherre eller en fastighetsägare att helt eller  
delvis bekosta byggnadsverk för vård, utbildning eller omsorg  
som kommunen har en skyldighet enligt lag att tillhandahålla.  
Lag (2014:900).  
 
42 § Ett exploateringsavtal får inte avse ersättning för  
åtgärder som har vidtagits före avtalets ingående i andra  
fall än när detaljplanen avser ett steg i en etappvis  
utbyggnad eller avtalet omfattar medfinansieringsersättning.  
Lag (2017:181).  
 
Kapitlets tillämpning på samfälligheter  
 
43 § Det som gäller i fråga om fastigheter enligt detta  
kapitel ska också tilllämpas på mark eller annat utrymme som  
hör till flera fasti gheter gemensamt. Vid en sådan  
tillämpning ska  
 
1. det som gäller i fråga om fastighetsägaren gälla ägarna  
till de fastigheter som har del i samfälligheten, och  
 
2. en samfällighet som inte är avsedd för bebyggelse anses  
vara bebyggd när samfälligheten i v äsentlig omfattning har  
tagits i anspråk för sitt avsedda ändamål.  
 
Om en samfällighet ska anses vara bebyggd enligt första  
stycket 2, ska den högsta tillåtna byggnadshöjden anses vara  
den genomsnittliga högsta tillåtna byggnadshöjden för de  
fastigheter so m har del i samfälligheten. Lag (2014:900).  
 
7 kap. Regional fysisk planering  
 
1 § Regional fysisk planering ska ske i Stockholms län och i  
Skåne län. Regionen ansvarar för denna planering.  
 
Regionen ska  
 
1. utreda regionala frågor av betydelse för länets fysiska  
miljö,  
 
2. upprätta ett förslag till regionplan enligt 2 -4 §§ eller  
förslag till ändring av en sådan plan,  
 
3. anta, pröva aktualiteten hos och vid behov ändra planen,  
 
4. lämna underlag om regio nala frågor av betydelse för länets  
fysiska miljö till länsstyrelsen, andra berörda regioner och  
de kommuner, regionala kollektivtrafikmyndigheter och andra  
myndigheter som berörs,  
 
5. yttra sig över förslag till översiktsplaner inom länet  
under gransk ningstiden i fråga om hur dessa planer förhåller  
sig till regionplanen,  
 
6. verka för insatser som kan bidra till att det långsiktiga  
behovet av bostäder kan tillgodoses, och  
 
7. verka för insatser som kan bidra till att minska länets  
klimatpåverkan och  dess effekter.  
 
Regionen ska lämna regeringen de uppgifter om den regionala  
fysiska planeringen som regeringen begär. Lag (2020:76).  
 
Regionplan  
 
2 § En regionplan ska ange de grunddrag för användningen  
av mark - och vattenområden och de riktlinjer för  
lokaliseringen av bebyggelse och byggnadsverk som har  
betydelse för länet. Planen ska ge vägledning för beslut om  
översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser.  
Lag (2018:1732).  
 
Regionplanen är i nte bindande.  
 
3 § Av regionplanen ska det framgå  
 
1. hur hänsyn har tagits till allmänna intressen enligt  
2 kap., hur riksintressen enligt 3 och 4 kap. miljöbalken har  
tillgodosetts och på vilket sätt miljökvalitetsnormer enligt  
5 kap. miljöbalken har  följts,  
 
2. hur hänsyn har tagits till och hur planen har samordnats  
med den regionala utvecklingsstrategin, länsplanen för  
regional transportinfrastruktur, trafikförsörjningsprogram och  
kommunala riktlinjer för bostadsförsörjning samt nationella  
och andra regionala och kommunala mål, planer och program av  
betydelse för en hållbar utveckling i länet, och  
 
3. hur planen är avsedd att genomföras.  
 
Planen ska även ha det innehåll som följer av 3 kap. 6 b §.  
Vid tillämpningen ska det som sägs där om över siktsplan i  
stället gälla regionplan och det som sägs om kommunen gälla  
regionen.  
 
Länsstyrelsens granskningsyttrande över planförslaget ska  
redovisas tillsammans med regionplanen. Om länsstyrelsen inte  
har godtagit planen i en viss del, ska det anmärkas i planen.  
Lag (2020:76).  
 
4 § Regionplanen ska utformas så att innebörden och  
konsekvenserna av den tydligt framgår. Lag (2018:1732).  
 
5 § B estämmelserna i 3 kap. 7 § 2 och 3 och 8 -18 a §§ om  
samråd och granskning gäller i tillämpliga delar också i fråga  
om förslag till regionplan eller förslag till ändring av en  
sådan plan. Vid tillämpningen ska det som sägs där om  
översiktsplan i stället  gälla regionplan och det som sägs om  
kommunen gälla regionen. Granskningstiden ska dock vara minst  
tre månader. Lag (2020:76).  
 
Prövning av regionplanens aktualitet  
 
6 § Regionen ska minst en gång under tiden mellan två  
ordinarie val till fullmäktige p röva om regionplanen är  
aktuell i förhållande till kraven i 2 -4 §§  
(aktualitetsprövning). Vid denna prövning ska regionen begära  
länsstyrelsens och berörda kommuners synpunkter i fråga om  
sådana intressen som anges i 7 och 8 §§. Lag (2020:76).  
 
7 § När  regionen begär länsstyrelsens synpunkter enligt 6 §,  
ska länsstyrelsen i ett underlag till regionen redovisa sådana  
statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse  
vid aktualitetsprövningen. I underlaget ska länsstyrelsen ange  
 
1. hur dessa intressen förhåller sig till regionplanen, och  
 
2. om länsstyrelsens granskningsyttrande i någon del inte  
längre gäller. Lag (2020:76).  
 
8 § När regionen begär berörda kommuners synpunkter enligt  
6 §, ska kommunerna redovisa sina synpunkter i fråga om sådana  
kommunala intressen som kan ha betydelse vid  
aktualitetsprövningen. Lag (2019:949).  
 
Beslut om regionplan  
 
9 § Regionfullmäktige beslutar i frågor om antagande,  
aktualitetsprövning och ändring av en regionplan.  
Lag (2019:949).  
 
Expedie ring av beslut  
 
10 § När regionen antar, prövar aktualiteten hos eller ändrar  
en regionplan ska den  
 
1. senast dagen efter att beslutet har tillkännagetts skicka  
ett meddelande om tillkännagivandet och ett protokollsutdrag  
med beslutet till länsstyrels en och kommunerna i länet, och  
 
2. skicka planen eller beslutet om aktualitetsprövning till  
Boverket, länsstyrelsen och kommunerna i länet när beslutet  
har fått laga kraft.  
 
När regionen antar eller ändrar en regionplan ska den även  
skicka planen till den statliga lantmäterimyndigheten.  
Lag (2020:76).  
 
Underlag från andra myndigheter  
 
11 § Om regionen begär det, ska länsstyrelsen, andra berörda  
regioner och de kommuner, reg ionala kollektivtrafikmyndigheter  
och andra myndigheter som berörs lämna det underlag som behövs  
för att regionen ska kunna fullgöra de uppgifter som anges i  
1 § andra stycket. Lag (2019:949).  
 
8 kap. Krav på byggnadsverk, byggprodukter, tomter och allm änna platser  
 
Byggnadsverks utformning  
 
1 § En byggnad ska  
 
1. vara lämplig för sitt ändamål,  
 
2. ha en god form -, färg - och materialverkan, och  
 
3. vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse - eller 
orienteringsförmåga.  
 
2 § Om inte an nat följer av detta kapitel eller av föreskrifter som har  
meddelats med stöd av 16 kap. 2 § ska kraven i 1 § uppfyllas på så sätt att de,  
 
1. vid nybyggnad uppfylls för hela byggnaden,  
 
2. vid ombyggnad uppfylls för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt,  
den betydande och avgränsbara del av byggnaden som påtagligt förnyas genom  
ombyggnaden, och  
 
3. vid annan ändring av en byggnad än ombyggnad uppfylls i fråga om ändringen.  
 
När d et gäller kravet i 1 § 3 ska hinder mot tillgänglighet till eller  
användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde trots första stycket  
alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska  
förutsättningarna är enkelt att avhjälpa.  
 
3 § I den omfattning som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av  
16 kap. 2 § ska det som  
 
1. enligt 1 och 2 §§ gäller för en byggnad också gälla för en annan anläggning,  
och 
 
2. enligt 1 § gäller för en byggnad också gälla för skyltar och lj usanordningar.  
 
Byggnadsverks tekniska egenskaper  
 
4 § Ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är vä - 
sentliga i fråga om  
 
1. bärförmåga, stadga och beständighet,  
 
2. säkerhet i händelse av brand,  
 
3. skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön,  
 
4. säkerhet vid användning,  
 
5. skydd mot buller,  
 
6. energihushållning och värmeisolering,  
 
7. lämplighet för det avsedda ändamålet,  
 
8. tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt  
rörelse - eller orienteringsförmåga,  
 
9. hushållning med vatten och avfall,  
 
10. bredbandsanslutning, och  
 
11. laddning av elfordon.  
 
Vad som krävs för att ett byggnadsverk ska anses uppfylla  
första stycket framgår av föreskrifter som har meddelats med  
stöd av 1 6 kap. 2 §. Lag (2020:239).  
 
4 a § En kommun får inte i andra fall än som följer av 4 kap.  
12 och 16 §§ eller i fall där kommunen handlar som byggherre  
eller fastighetsägare, ställa egna krav på ett byggnadsverks  
tekniska egenskaper vid planläggning, i and ra ärenden enligt  
denna lag eller i samband med genomförande av detaljplaner.  
Om en kommun ställer sådana egna krav, är dessa krav utan  
verkan. Lag (2014:900).  
 
5 § Kraven i 4 § ska uppfyllas på så sätt att de  
 
1. uppfylls vid nybyggnad, ombyggnad och annan ändring av en byggnad än  
ombyggnad, och  
 
2. med normalt underhåll kan antas komma att fortsätta att vara uppfyllda under  
en ekonomiskt rimlig livslängd.  
 
De eg enskapskrav som ska uppfyllas vid tillämpningen av första stycket är de  
krav som gäller när uppförandet eller ändringen görs. Kraven ska uppfyllas i  
samma omfattning av byggnaden som anges i 2 § första stycket, om inte annat  
följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 2 §.  
 
Det som enligt första och andra styckena gäller i fråga om byggnad ska också  
tillämpas på andra anläggningar än byggnader.  
 
Undantag från utformnings - och egenskapskraven på byggnadsverk  
 
6 § Kraven på tillgänglighet och  användbarhet i 1 § 3 och 4 §  
första stycket 8 gäller inte i fråga om  
 
1. en arbetslokal, om kraven är obefogade med hänsyn till arten  
av den verksamhet som lokalen är avsedd för,  
 
2. ett fritidshus med högst två bostäder, och  
 
3. tillgänglighet till ett en - eller tvåbostadshus, om det med  
hänsyn till terrängen inte är rimligt att uppfylla kraven.  
Lag (2011:335).  
 
7 § Vid ändring eller flyttning av en byggnad får kraven i 1  
och 4 §§ anpassas och avsteg från kraven göras med hänsy n 
till ändringens omfattning eller flyttningens syfte samt med  
hänsyn till byggnadens förutsättningar och till  
bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning i  
detta kapitel. Avsteg från kraven i 1 § 3 och 4 § första  
stycket 8 får dock göras endas t om det med hänsyn till  
ändringens omfattning eller flyttningens syfte och byggnadens  
standard är uppenbart oskäligt att uppfylla kraven. Vidare  
får avsteg från kraven i 1 § 3 och 4 § första stycket 8  
alltid göras om ändringen innebär att bostäder på högs t 35 
kvadratmeter inreds på en vind.  
 
Det som enligt första stycket gäller i fråga om en byggnad  
ska tillämpas också på andra anläggningar än byggnader.  
 
Första och andra styckena gäller inte i fråga om krav som  
alltid ska uppfyllas enligt föreskrifter som  har meddelats  
med stöd av 16 kap. 2 § 4. Lag (2014:224).  
 
8 § I fråga om en byggåtgärd som inte kräver bygglov eller  
anmälan enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats  
med stöd av lagen, får kraven i 1 och 4 §§ anpassas och avsteg  
från kraven g öras i den utsträckning som är skälig med hänsyn  
till åtgärdens art och omfattning. Avsteg från kraven i 1 § 3  
och 4 § första stycket 8 får dock göras endast om det med  
hänsyn till åtgärdens omfattning och byggnadens standard är  
uppenbart oskäligt att uppfylla kraven.  
 
Första stycket gäller inte i fråga om krav som alltid ska  
uppfyllas enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16  
kap. 2 § 4. Lag (2011:335).  
 
Tomte r 
 
9 § En obebyggd tomt som ska bebyggas ska ordnas på ett sätt som är lämpligt med  
hänsyn till stads - eller landskapsbilden och till natur - och kulturvärdena på  
platsen. Tomten ska ordnas så att  
 
1. naturförutsättningarna så långt möjligt tas till vara,  
 
2. betydande olägenheter för omgivningen eller trafiken inte uppkommer,  
 
3. det finns en lämpligt belägen utfart eller annan utgång från tomten samt  
anordningar som medger nödvändiga transporter och tillgodoser kravet på  
framkomlighet för utryckningsfordon , 
 
4. det på tomten eller i närheten av den i skälig utsträckning finns lämpligt  
utrymme för parkering, lastning och lossning av fordon,  
 
5. personer med nedsatt rörelse - eller orienteringsförmåga ska kunna komma fram  
till byggnadsverk och på annat sätt an vända tomten, om det med hänsyn till  
terrängen och förhållandena i övrigt inte är orimligt, och  
 
6. risken för olycksfall begränsas.  
 
Om tomten ska bebyggas med byggnadsverk som innehåller en eller flera bostäder  
eller lokaler för fritidshem, förskola, skola eller annan jämförlig verksamhet,  
ska det på tomten eller i närheten av den finnas tillräckligt stor friyta som är  
lämplig för lek och utevistelse. Om det inte finns tillräckliga utrymmen för att  
ordna både friyta och parkering enligt första stycket 4, ska man i första hand  
ordna friyta.  
 
10 § Det som gäller i fråga om utrymme för parkering, lastning och lossning och  
om friyta i 9 § f örsta stycket 4 och andra stycket ska i skälig utsträckning  
också tillämpas om tomten är bebyggd.  
 
11 § I fråga om att på en bebyggd tomt vidta sådana ändringar  
av en byggnad som kräver lov enligt denna lag eller  
föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 7 § eller  
åtgärder som kräver anmälan enligt föreskrifter som har  
meddelats med stöd av 16 kap. 8 § ska 9 § tillämpas i den  
utsträckning som är skälig med hänsyn till kostnaderna för  
arbetet och tomtens särskilda egenskaper. Lag (2011:335).  
 
Allmän na platser och andra områden  
 
12 § Det som gäller i fråga om tomter enligt 9 –11 §§ ska i  
skälig utsträckning tillämpas också på allmänna platser och på  
områden för andra anläggningar än byggnader, dock att personer  
med nedsatt rörelse - eller orienteringsfö rmåga ska kunna  
använda platsen eller området i den utsträckning som följer av  
föreskrifter meddelade med stöd av denna lag.  
 
Ett hinder mot tillgänglighet eller användbarhet på en allmän  
plats ska alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de  
praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att  
avhjälpa. Lag (2011:335).  
 
Förbud mot förvanskning  
 
13 § En byggnad som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk,  
miljömässig el ler konstnärlig synpunkt får inte förvanskas.  
 
Första stycket ska tillämpas också på  
 
1. anläggningar som är bygglovspliktiga enligt föreskrifter som har meddelats  
med stöd av 16 kap. 7 §,  
 
2. tomter i de avseenden som omfattas av skyddsbestämmelser i en d etaljplan  
eller i områdesbestämmelser,  
 
3. allmänna platser, och  
 
4. bebyggelseområden.  
 
Underhåll och varsamhet  
 
14 § Ett byggnadsverk ska hållas i vårdat skick och  
underhållas så att dess utformning och de tekniska egenskaper  
som avses i 4 § i huvudsak b evaras. Underhållet ska anpassas  
till omgivningens karaktär och byggnadsverkets värde från  
historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig  
synpunkt.  
 
Om byggnadsverket är särskilt värdefullt från historisk,  
kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, ska  
det underhållas så att de särskilda värdena bevaras.  
 
En anordning för ett syfte som avses i 4 § första stycket 2 –4, 
6 eller 8, ska hållas  i sådant skick att den alltid fyller  
sitt ändamål. Lag (2011:335).  
 
15 § En tomt ska hållas i vårdat skick och skötas så att risken för olycksfall  
begränsas och betydande olägenheter för omgivningen och för trafiken inte  
uppkommer.  
 
Om det på tomten finns  en anordning som är avsedd att uppfylla kraven i 9 §, ska  
den i skälig utsträckning hållas i sådant skick att den fyller sitt ändamål.  
Lekplatser och fasta anordningar på lekplatser ska underhållas så att risken för  
olycksfall begränsas.  
 
Byggnadsnämnden får besluta att det ska planteras på tomten och att befintlig  
växtlighet på tomten ska bevaras, om det behövs för att uppfylla kraven i första  
stycket.  
 
16 § Det som gäller i fråga om vård och skötsel av en tomt enligt 15 § ska i  
skälig utsträckning också tillämpas på allmänna platser och på områden för andra  
anläggningar än byggnader.  
 
17 § Ändring av en byggnad och flyttning av en byggnad ska utföras varsamt så  
att man tar hänsyn till byggnadens karaktärsdrag och tar till vara byggnadens  
tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden.  
 
18 § Det som gäller i fråga om ändring och flyttning av en byggnad enligt 17 §  
ska tillämpas också på ändring och flyttning av en anläggning som kräver bygglov  
enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 7 §.  
 
Byggprodukters lämplighet  
 
19 § En byggprodukt får ingå i ett byggnadsverk endast om den  
är lämplig för den avsedda användningen.  
 
En byggprodukt ska anses lämplig om den  
 
1. har sådana egenskaper att det byggnadsverk som produkten  
ska ingå i kan uppfylla de tekniska egenskapskrav som avses i  
4 § första stycket 1 –6, 8 och 9 när byggnadsverket är  
projekterat och uppfört på rätt sätt, e ller 
 
2. uppfyller kraven i föreskrifter som har meddelats med stöd  
av 16 kap. 6 §. Lag (2013:306).  
 
Utsläppande på marknaden  
 
20 § Bestämmelser om villkor för att släppa ut och  
tillhandahålla byggprodukter på marknaden finns i   
 
1. Europaparlamentets oc h rådets förordning (EU) nr 305/2011  
av den 9 mars 2011 om fastställande av harmoniserade villkor  
för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets  
direktiv 89/106/EEG, och   
 
2. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/424 av  
den 9 mars 2016 om linbaneanläggningar och om upphävande av  
direktiv 2000/9/EG.  
 
En byggprodukt som inte omfattas av förordning (EU) nr  
305/2011 eller förordning (EU) 2016/424 får säljas här i  
landet för avsedd användning endast om den är lämplig enligt  
19 §. Lag (2018:59).  
 
21 §  Bestämmelserna om märkning i Europaparlamentets och  
rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav  
för ackreditering och marknadskontroll i samban d med  
saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr  
338/93 och lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk  
kontroll gäller för byggprodukter som ska vara CE -märkta  
enligt  
 
1. förordning (EU) nr 305/2011,  
 
2. förordning (EU) 2016/424,  eller  
 
3. föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 6 §  
första stycket 2. Lag (2018:59).  
 
Typgodkännande och tillverkningskontroll  
 
22 § Material, konstruktioner och anordningar får typgodkännas  
för användning i byggnadsverk. Ett sådant typgodkännande får  
endast meddelas av någon som är ackrediterad för uppgiften  
enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr  
765/2008 av den 9  juli 2008 om krav för ackreditering och  
marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och  
upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 och 5 § lagen  
(2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll eller som  
uppfyller motsvarande krav enligt bestämme lser i ett annat land  
inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska  
samarbetsområdet.  
 
Om det följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16  
kap. 6 § första stycket 4 ska ett visst materialslag eller en  
viss konstruktion eller anordning vara  typgodkänd för att få  
användas i ett byggnadsverk (obligatoriskt typgodkännande).  
Även om ett typgodkännande inte är obligatoriskt, får ett  
typgodkännande meddelas på ansökan (frivilligt typgodkännande).  
 
Ett visst materialslag eller en viss konstruktion eller 
anordning som är typgodkänd ska anses uppfylla de tekniska  
egenskapskrav som avses i 4 § i de avseenden som  
typgodkännandet gäller. Lag (2011:795).  
 
22 a § När CE -märkning ska vara den enda märkning som styrker  
en byggprodukts överensstämmelse med an givna prestanda i  
enlighet med artikel 8.3 i förordning (EU) nr 305/2011, får  
typgodkännande inte meddelas och redan meddelade  
typgodkännanden ska upphöra att gälla. Lag (2013:306).  
 
23 § Ett typgodkännande enligt 22 § får förenas med ett villkor om att  
tillverkningen av produkten fortlöpande kontrolleras (tillverkningskontroll).  
Även i fråga om materialslag, konstruktioner eller anordningar som inte är  
typgodkända får den som är behör ig att typgodkänna enligt 22 § på ansökan  
besluta att tillverkningen ska omfattas av tillverkningskontroll.  
 
Material, konstruktioner och anordningar som är tillverkningskontrollerade ska  
anses uppfylla de tekniska egenskapskrav som avses i 4 § i de avseen den som  
tillverkningskontrollen gäller.  
 
Hissar och linbaneanläggningar  
 
24 § Hissar i byggnader och linbaneanläggningar för persontransport ska alltid  
ha det utförande och den utrustning som skäligen kan fordras för att uppfylla de  
tekniska egenskapskrav som avses i 4 §.  
 
Ventilationssystem  
 
25 § Om det med stöd av 16 kap. 11 § är särskilt föreskrivet  
att funktionen hos ett ventilationssystem ska kontrolleras för  
att säkerställa ett tillfredsställande inomhusklimat i  
byggnader enligt 4 § första stycket 3 –6, ska byggnadens ägare  
se till att kontrollen görs av en sakkunnig  
funktionskontrollant som är certifierad av någon som är  
ackrediterad för uppgiften enligt Europaparlamentets och rådets  
förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för  
ackrediter ing och marknadskontroll i samband med saluföring av  
produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 och 5 §  
lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll eller  
uppfyller motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land  
inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska  
samarbetsområdet. Lag (2011:795).  
 
Dispens  
 
26 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i det enskilda  
fallet ge dispen s från bestämmelserna i detta kapitel.  
 
9 kap. Bygglov, rivningslov och marklov m.m.  
 
1 § Detta kapitel innehåller bestämmelser om  
 
1. bygglov, rivningslov, marklov och anmälningsplikt,  
 
2. förhandsbesked och villkorsbesked,  
 
3. handläggningen av loväre nden,  
 
4. förutsättningar och villkor för lov,  
 
5. vad ett beslut om lov ska innehålla, hur det ska  
expedieras och hur länge det gäller, och  
 
6. handläggningen av anmälningsärenden.  
Lag (2018:1136).  
 
Bygglov  
 
2 § Det krävs bygglov för  
 
1. nybyggnad,  
 
2. tillbyggnad, och  
 
3. annan ändring av en byggnad än tillbyggnad, om ändringen innebär att  
 
a) byggnaden helt eller delvis tas i anspråk eller inreds för ett väsentligen  
annat ändamål än det som byggnaden senast har använts för eller enligt senast  
beviljade bygglov har anpassats till utan att den avsedda användningen kommit  
till stånd,  
 
b) det i byggnaden inreds någon ytterligare bostad eller någon ytterligare lokal  
för handel, hantverk eller industri, eller  
 
c) byggnaden byter färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller  
byggnadens yttre utseende avsevärt påverkas på annat sätt.  
 
Första stycket 3 c gäller bara om byggnaden ligger i ett område som omfattas av  
en detaljplan.  
 
Undantag för ekonomibyggnader m .m. 
 
3 § Trots 2 § första stycket 1, 2 och 3 b krävs det inte  
bygglov för en ekonomibyggnad för jordbruk, skogsbruk eller  
annan liknande näring, om åtgärden vidtas i ett område som  
inte omfattas av en detaljplan. Lag (2011:335).  
 
3 a § Trots 2 § krävs det inte bygglov för nybyggnad om  
byggnaden  
 
1. placeras inom en allmän plats som kommunen är markägare  
till, 
 
2. placeras på platsen högst tre månader,  
 
3. inte får en större byggnadsarea än 15,0 kvadratmeter, och  
 
4. har en tak nockshöjd som inte överstiger 3,0 meter.  
 
Om en byggnad enligt första stycket flyttas inom samma  
allmänna plats krävs bygglov. Lag (2017:424).  
 
3 b § Trots 2 § krävs det inte bygglov för nybyggnad av ett  
fristående väderskydd för kollektivtrafiken om byg gnaden  
 
1. inte får en större byggnadsarea än 15,0 kvadratmeter, och  
 
2. har en taknockshöjd som inte överstiger 3,0 meter.  
 
Första stycket gäller inte om  
 
1. väderskyddet placeras i direkt anslutning till ett annat  
väderskydd, eller  
 
2. åtgärden vidtas  inom ett bebyggelseområde som avses i 8  
kap. 13 §. Lag (2017:424).  
 
3 c § Trots 2 § första stycket 3 c krävs det inte bygglov  
för att på en byggnad montera solcellspaneler och solfångare  
som följer byggnadens form även om byggnadens yttre utseende  
påverkas avsevärt.  
 
Första stycket gäller inte om  
 
1. kommunen enligt 8 § första stycket 9 har bestämt att  
åtgärden kräver bygglov,  
 
2. åtgärden vidtas på en byggnad eller inom ett  
bebyggels eområde som avses i 8 kap. 13 §, eller  
 
3. åtgärden vidtas inom eller i anslutning till sådana  
områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket miljöbalken.  
Lag (2018:1324).  
 
Undantag för en - och tvåbostadshus inom och utanför  
detaljplan  
 
4 § För en - och tv åbostadshus och till dem hörande fristående  
uthus, garage och andra små byggnader (komplementbyggnader)  
krävs det, trots 2 § och föreskrifter som har meddelats med  
stöd av 16 kap. 7 §, inte bygglov för att  
 
1. med en mur eller ett plank anordna en skyddad uteplats  
inom 3,6 meter från bostadshuset, om muren eller planket inte  
är högre än 1,8 meter och inte placeras närmare gränsen än  
4,5 meter,  
 
2. anordna ett skärmtak över en sådan uteplats som anges i 1  
eller över en altan, balkong eller entré, om skärmtaket  
tillsammans med andra skärmtak som har anordnats på tomten  
med stöd av undantag från krav på bygglov inte täcker en  
större area än 15,0 kva dratmeter och inte placeras närmare  
gränsen än 4,5 meter, eller  
 
3. i omedelbar närhet av bostadshuset uppföra eller bygga  
till en komplementbyggnad som  
 
a) tillsammans med andra komplementbyggnader som har uppförts  
på tomten med stöd av undantag från krav  på bygglov enligt  
denna paragraf eller motsvarande äldre bestämmelser inte får  
en större byggnadsarea än 15,0 kvadratmeter,  
 
b) har en taknockshöjd som inte överstiger 3,0 meter, och  
 
c) inte placeras närmare gränsen än 4,5 meter.  
 
En åtgärd som avses i 1 –3 får vidtas närmare gränsen än 4,5  
meter, om de grannar som berörs medger det.  
 
Första stycket 3 gäller inte  
 
1. om kommunen enligt 8 § första stycket 2 a har bestämt att  
åtgärden kräver bygglov, eller  
 
2. för ett sådant bostadshus som utgör ett  
komplementbostadshus som avses i 4 a §. Lag (2014:900).  
 
4 a § Trots 2 § krävs det inte bygglov för att, i omedelbar  
närhet av ett en - eller tvåbostadshus, uppföra eller bygga  
till en byggnad som  
 
1. avses utgö ra antingen en särskild bostad  
(komplementbostadshus) eller en komplementbyggnad,  
 
2. tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten  
med stöd av denna paragraf inte får en större byggnadsarea än  
30,0 kvadratmeter,  
 
3. har en taknockshöjd som inte överstiger 4,0 meter,  
 
4. inte placeras närmare gränsen än 4,5 meter, och  
 
5. i förhållande till en järnväg inte placeras närmare spårets  
mitt än 30,0 meter.  
 
Det krävs inte heller bygglov för att ändra en  
komplementbyggnad till ett sådant ko mplementbostadshus som  
avses i första stycket.  
 
En åtgärd som avses i första eller andra stycket får vidtas  
närmare gränsen än 4,5 meter, om de grannar som berörs medger  
det. Sådan åtgärd får även vidtas närmare spårets mitt än  
30,0 meter om järnvägens infrastrukturförvaltare medger det.  
Lag (2020:589).  
 
4 b § För en - eller tvåbostadshus krävs det trots 2 § inte  
bygglov för att  
 
1. göra högst en tillbyggnad som inte har en större  
bruttoarea än 15,0 kvadratmeter, som inte överstig er 
bostadshusets taknockshöjd och som inte placeras närmare  
gränsen än 4,5 meter, eller  
 
2. på ett bostadshus som saknar takkupor bygga högst två  
kupor eller på ett bostadshus som redan har en takkupa bygga  
ytterligare en takkupa, där takkuporna får uppta högst halva  
takfallet och det inte innebär något ingrepp i den bärande  
konstruktionen.  
 
En åtgärd som avses i första stycket 1 får vidtas närmare  
gränsen än 4,5 meter, om de grannar som berörs medger det.  
 
Första stycket gäller inte för ett sådant bostadsh us som  
utgör ett komplementbostadshus. Lag (2014:477).  
 
4 c § För enbostadshus krävs det trots 2 § inte bygglov för  
att i byggnaden inreda ytterligare en bostad. Detta gäller  
dock inte för ett sådant bostadshus som utgör ett  
komplementbostadshus. Lag (2014 :477).  
 
4 d § En åtgärd som avses i 4 a –4 c §§ får inte vidtas utan  
bygglov  
 
1. om kommunen enligt 8 § första stycket 2 a har bestämt att  
åtgärden kräver bygglov, eller  
 
2. på byggnader eller inom bebyggelseområden som avses i 8  
kap. 13 §.  
 
En åtgärd som avser ett komplementbostadshus enligt 4 a §, en  
åtgärd enligt 4 b § första stycket 1 eller 4 c § får inte  
vidtas utan bygglov inom eller i anslutning till sådana  
områden s om avses i 3 kap. 9 § andra stycket miljöbalken om  
det är fråga om flygplatser och övnings - eller skjutfält.  
Lag (2014:477).  
 
4 e § Vid tillämpningen av 4 a § ska ett komplementbostadshus  
inte anses utgöra ett sådant enbostadshus som avses i  
paragrafens fö rsta stycke. Lag (2014:477).  
 
4 f § För en - och tvåbostadshus och tillhörande  
komplementbostadshus krävs det, trots 2 § första stycket 2 och  
3 c, inte bygglov för att med en altan anordna en uteplats på  
mark inom 3,6 meter från bostadshuset, om altanen inte är  
högre än 1,8 meter och inte placeras närmare gränsen än  
4,5 meter.  
 
En åtgärd som avses i första stycket får vidtas närmare  
gränsen än 4,5 meter, om de grannar som berörs medger det.  
 
Första stycket gäller inte om åtgärden vidtas på en byggnad  
eller inom ett bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §.  
Lag (2019:412).  
 
Undantag för en - och tvåbostadshus inom detaljplan  
 
5 § För en - och tvåbostadshus och tillhörande  
komplementbyggnader in om ett område med detaljplan krävs det,  
trots 2 §, inte bygglov för att färga om, byta fasadbeklädnad  
eller byta taktäckningsmaterial, om åtgärden inte väsentligt  
ändrar byggnadens eller områdets karaktär.  
 
Första stycket gäller inte om kommunen enligt 8 § första  
stycket 6 har bestämt att åtgärden kräver bygglov.  
Lag (2018:636).  
 
5 a § För en - och tvåbostadshus inom ett område med  
detaljplan krävs det, trots 2 §, inte bygglov för en liten  
tillbyggnad i form av balkong, burspråk och uppstickande  
byggn adsdel, om den inte placeras närmare gränsen än 4,5  
meter.  
 
En åtgärd som avses i första stycket får vidtas närmare  
gränsen än 4,5 meter, om de grannar som berörs medger det.  
 
Första stycket gäller inte om  
 
1. kommunen enligt 8 § första stycket 8 har be stämt att  
åtgärden kräver bygglov, eller  
 
2. åtgärden vidtas på en byggnad eller inom ett  
bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §. Lag (2017:424).  
 
Undantag för en - och tvåbostadshus utanför detaljplan  
 
6 § För en - och tvåbostadshus och tillhörande  
komplementbyggnader, murar och plank utanför ett område med  
detaljplan krävs det, trots 2 § och föreskrifter som har  
meddelats med stöd av 16 kap. 7 §, int e bygglov för att  
 
1. göra en liten tillbyggnad, om åtgärden inte vidtas närmare  
gränsen än 4,5 meter, eller  
 
2. uppföra en komplementbyggnad, en mur eller ett plank i  
omedelbar närhet av bostadshuset, om åtgärden inte vidtas  
närmare gränsen än 4,5 meter.  
 
En åtgärd som avses i 1 eller 2 får vidtas närmare gränsen än  
4,5 meter, om de grannar som berörs medger det.  
 
Första och andra styckena gäller inte om kommunen enligt 8 §  
första stycket 3 har bestämt att åtgärden kräver bygglov  
eller om åtgärden vidtas i nom en sammanhållen bebyggelse och  
bygglov behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i  
bebyggelsen. Lag (2014:900).  
 
Undantag för andra byggnader inom detaljplan  
 
6 a § För andra byggnader än sådana som avses i 5 § inom ett  
område med detaljplan krävs det, trots 2 §, inte bygglov för  
att färga om, byta fasadbeklädnad eller byta  
taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot  
kringbyggd gård.  
 
Första styck et gäller inte om  
 
1. kommunen enligt 8 § första stycket 6 har bestämt att  
åtgärden kräver bygglov, eller  
 
2. åtgärden vidtas på en byggnad eller inom ett  
bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §. Lag (2017:424).  
 
Undantag i detaljplan eller områdesbest ämmelser  
 
7 § I den omfattning som kommunen med stöd av 4 kap. 15 eller 42 § har bestämt  
ska gälla som undantag från kravet på bygglov krävs det, trots 2 §, inte bygglov  
för att  
 
1. inom ett område med detaljplan, genomföra en åtgärd på det sätt och under den 
tid som kommunen har bestämt i planen, eller  
 
2. inom ett område som omfattas av områdesbestämmelser på det sätt som kommunen  
har bestämt i områdesbestämmelserna  
 
a) vidta en åtgärd som avser en komplementbyggnad,  
 
b) göra en liten tillbyggnad,  
 
c) göra en tillbyggnad till eller annan ändring av en industribyggnad, eller  
 
d) vidta en åtgärd som avser ett enkelt fritidshus, en kolonistuga eller annan  
liknande byggnad.  
 
För att inom en sammanhållen bebyggelse vidta en åtgärd som avses i första  
styck et 2 a eller b krävs medgivande från berörda grannar för att åtgärden ska  
få vidtas utan bygglov, om ett sådant medgivande behövs med hänsyn till  
omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen.  
 
Första och andra styckena gäller inte om en bygglovsprövning är n ödvändig för  
att tillvarata grannars intressen eller allmänna intressen.  
 
Krav i detaljplan eller områdesbestämmelser  
 
8 § Utöver det som följer av 2 –7 §§ krävs det bygglov i  
den utsträckning som framgår av  
 
1. föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 7 §,  
 
2. det som kommunen för ett område som utgör en värdefull  
miljö  
 
a) i en detaljplan har bestämt i fråga om att vidta en åtgärd  
som avses i 4 § första stycket 3 eller 4 a –4 c §§,  
 
b) i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt i  
fråga om att underhålla eller ändra ett byggnadsverk eller  
bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §,  
 
3. det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt i fråga  
om att utanför en sammanhållen bebyggelse vidta åtgärder som  
avses i 6 § första stycket 1 och 2,  
 
4. det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt i fråga  
om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller liknande  
näring,  
 
5. det som kommunen i en detaljplan eller områdesbestämmelser  
har bestämt i fråga om att anordna eller väsentligt ändra  
anläggningar för sådana grundvattentäkter som avses i 11 kap.  
11 § 1 miljöbalken,  
 
6. det som kommunen i en detaljplan har bestämt i fråga om  
att i området f ärga om, byta fasadbeklädnad eller byta  
taktäckningsmaterial,  
 
7. det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt i fråga  
om att i området byta en byggnads färg, fasadbeklädnad eller  
taktäckningsmaterial eller vidta någon annan åtgärd som  
avsevärt p åverkar byggnadens yttre utseende,  
 
8. det som kommunen i en detaljplan har bestämt i fråga om en  
sådan tillbyggnad som avses i 5 a §,  
 
9. det som kommunen i en detaljplan har bestämt i fråga om en  
sådan åtgärd som avses i 3 c §.  
 
Första stycket 4 och 5 gäller endast om det finns särskilda  
skäl för en bygglovsprövning. Lag (2018:1324).  
 
Bygglov för ändamål av säsongskaraktär  
 
9 § Om ett bygglov används för ett ändamål som har en sådan säsongskaraktär att  
den åtgärd som omfattas av bygglovet behöver upprepas under två eller flera år i  
följd, får åtgärden vidtas igen utan ny prövning, om det sker inom ett år från  
det att åtgärden senast avslutades.  
 
Rivningslov  
 
10 § Det krävs rivningslov för att riva en byggnad eller en del av en byg gnad 
 
1. inom ett område med detaljplan, om kommunen inte har bestämt något annat i  
planen, och  
 
2. utanför ett område med detaljplan, om kommunen i områdesbestämmelser har  
bestämt att ett rivningslov krävs.  
 
Det krävs dock inte rivningslov, om byggnaden e ller byggnadsdelen får uppföras  
utan bygglov och kommunen i detaljplanen eller områdesbestämmelserna inte har  
bestämt att det krävs rivningslov.  
 
Marklov  
 
11 § Det krävs marklov för schaktning eller fyllning som inom  
ett område med detaljplan avsevärt ändr ar höjdläget inom en  
tomt eller för mark inom en allmän plats, om inte kommunen  
har bestämt annat i detaljplanen.  
 
Om ett visst höjdläge för markytan är bestämt i detaljplanen,  
krävs det trots första stycket inte marklov för att höja  
eller sänka markytan till den nivån. Lag (2014:900).  
 
12 § Det krävs marklov, om kommunen har bestämt det i  
detaljplanen, för  
 
1. trädfällning,  
 
2. skogsplantering, och  
 
3. markåtgärder som kan förs ämra markens genomsläpplighet.  
 
Trots första stycket 3 krävs det inte marklov för åtgärder  
för att anlägga gata, väg eller järnväg på mark som enligt  
detaljplan får användas för det ändamålet. Lag (2018:1370).  
 
13 § Det krävs marklov för schaktning, fyll ning, trädfällning och  
skogsplantering i ett område utanför detaljplan, om  
 
1. åtgärden ska genomföras i ett område som är avsett för bebyggelse eller i  
närheten av en befintlig eller planerad anläggning för totalförsvaret, statlig  
flygplats, annan flygpla ts för allmänt bruk, kärnreaktor, annan  
kärnenergianläggning eller annan anläggning som kräver ett skydds - eller 
säkerhetsområde, och  
 
2. kommunen i områdesbestämmelser har bestämt att det krävs sådant marklov i  
området.  
 
Lov för åtgärder som inte kräver lov  
 
14 § Även om en åtgärd med ett byggnadsverk eller mark inte kräver bygglov,  
rivningslov eller marklov, får den som avser att vidta åtgärden ansöka om att  
åtgärden prövas och har rätt att få sin ansökan prövad som om åtgärden krävde  
lov. Prövningen ska avse åtgärdens förenlighet med denna lag.  
 
Åtgärder för totalförsvaret  
 
15 § Bestämmelser om bygglov, rivningslov och marklov gäller in te åtgärder med  
byggnader eller andra anläggningar som är avsedda för totalförsvaret och som är  
av hemlig natur. Sådana åtgärder ska föregås av samråd med länsstyrelsen som på  
lämpligt sätt ska underrätta kommunen om åtgärderna och var de ska utföras.  
 
Anm älningsplikt  
 
16 § Även om en åtgärd inte kräver bygglov, rivningslov eller marklov, får  
åtgärden inte påbörjas i strid med föreskrifter om skyldighet att anmäla  
åtgärden som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 §.  
 
Förhandsbesked  
 
17 § Om den som avser att  vidta en bygglovspliktig åtgärd begär det, ska  
byggnadsnämnden ge ett förhandsbesked i fråga om åtgärden kan tillåtas på den  
avsedda platsen.  
 
18 § Ett förhandsbesked som innebär att åtgärden kan tillåtas är bindande vid  
den kommande bygglovsprövningen, om ansökan om bygglov görs inom två år från den  
dag då förhandsbeskedet vann laga kraft.  
 
Villkorsbesked  
 
19 § Om den som avser att vidta en bygg lovspliktig åtgärd begär det, ska  
byggnadsnämnden i ett villkorsbesked redovisa sin bedömning i fråga om åtgärden  
kan antas komma att bli föremål för villkor för att uppfylla kraven i 8 kap. 1  
och 2 §§. Ett sådant villkorsbesked är inte bindande.  
 
Handlägg ningen av ärenden om lov och förhandsbesked  
 
20 § Ansökningar om bygglov, rivningslov, marklov och förhandsbesked prövas av  
byggnadsnämnden.  
 
21 § En ansökan om lov eller förhandsbesked ska vara skriftlig och innehålla de  
ritningar, beskrivningar och andra  uppgifter som behövs för prövningen.  
 
En ansökan om lov ska dessutom innehålla  
 
1. byggherrens förslag om vem eller vilka som ska vara kontrollansvariga enligt  
det som följer av 10 kap. 9 och 10 §§, och  
 
2. de handlingar som krävs för beslut om startbeske d enligt 10 kap., om  
ansökningen avser tillbyggnad eller annan ändring av ett en - eller 
tvåbostadshus.  
 
22 § Om ansökningen är ofullständig, får byggnadsnämnden förelägga sökanden att  
avhjälpa bristerna inom en viss tid. Föreläggandet ska innehålla en upplysning  
om att ansökan kan komma att avvisas eller att ärendet kan komma att avgöras i  
befintligt skick om föreläggandet inte följs.  
 
Om föreläggandet inte följs, får byggnadsnämnden av visa ansökan eller avgöra  
ärendet i befintligt skick.  
 
23 § Om byggnadsnämnden finner att en åtgärd som avses med ansökningen också  
kräver tillstånd av eller anmälan till någon annan myndighet, ska nämnden  
upplysa sökanden om detta.  
 
24 § Om ansökningen av ser en åtgärd som måste anmälas till kommunen enligt  
föreskrifter som har meddelats med stöd av 9 kap. 6 § miljöbalken, ska  
byggnadsnämnden underrätta miljönämnden om sitt ärende. Byggnadsnämnden och  
miljönämnden ska samordna handläggningen av ärendena så att 
 
1. berörda myndigheter, organisationer och enskilda parter ges tillfälle att i  
ett sammanhang yttra sig i båda ärendena, och  
 
2. beslut i båda ärendena meddelas i ett sammanhang.  
 
Om det finns särskilda skäl, får nämnderna besluta att någon samordning  enligt  
första stycket inte ska ske. Innan de fattar ett sådant beslut ska de ge  
varandra och de berörda parterna tillfälle att yttra sig.  
 
25 § Byggnadsnämnden ska underrätta dem som avses i 5 kap. 11 §  
första stycket 2 och 3 och ge dem tillfälle att ytt ra sig  
över en ansökan som avser en åtgärd som  
 
1. innebär en avvikelse från en detaljplan eller  
områdesbestämmelser, eller  
 
2. ska utföras i ett område som inte omfattas av en  
detaljplan, inte är reglerad i områdesbestämmelser och inte  
heller är en sådan åtgärd som avses i 31 a § 1.  
 
Om ett stort antal personer ska underrättas, får nämnden  
tillämpa 5 kap. 35 § första stycket 2.  
 
Underrättelse enligt första stycket behöver inte  ske om det  
är uppenbart att lov inte kan ges. Lag (2015:668).  
 
26 § Om det inte är uppenbart onödigt, får en fråga om lov eller förhandsbesked  
inte avgöras utan att sökanden och fastighetsägaren har underrättats om vad  
andra har tillfört ärendet och fått  tillfälle att yttra sig över det.  
 
27 § Byggnadsnämnden ska handlägga ärenden om lov och  
förhandsbesked skyndsamt. Nämnden ska meddela sitt beslut om  
lov eller förhandsbesked inom tio veckor från  
 
1. den dag ansökan kom in till nämnden, eller  
 
2. den se nare dag då ytterligare underlag kom in till nämnden  
från sökanden på hans eller hennes initiativ.  
 
Om nämnden inom tre veckor från den dag som anges i första  
stycket 1 eller 2 har förelagt sökanden enligt 22 § första  
stycket att avhjälpa en brist i ans ökan, räknas tidsfristen i  
första stycket från den dag då bristen avhjälptes.  
 
Om det är nödvändigt på grund av handläggningen eller  
utredningen i ärendet, får den tidsfrist som anges i första  
stycket förlängas en gång med högst tio veckor.  
Lag (2018:1136).  
 
27 a § När en ansökan om lov eller förhandsbesked har  
kommit in till byggnadsnämnden, ska nämnden skriftligen  
informera sökande n om  
 
1. vilka tidsfrister som gäller för beslut om ansökan,  
 
2. att den avgift som nämnden får ta ut reduceras om  
tidsfristen för beslut överskrids, och  
 
3. möjligheterna att överklaga nämndens beslut.  
 
Om tidsfristen för beslut börjar löpa vid en ann an tidpunkt  
än när ansökan kom in till nämnden, ska skriftlig information  
lämnas om ändringen.  
 
Om tidsfristen förlängs enligt 27 § tredje stycket, ska  
skriftlig information om förlängningen och skälen för den  
lämnas innan den ursprungliga tidsfristen  har gått ut.  
Lag (2018:1136).  
 
27 b § Om ett ärende har återförvisats till  
byggnadsnämnden för förnyad handläggning, tillämpas  
bestämmelserna i 27 och 27 a §§. Lag (2018:1136).  
 
28 § Om ett ärende om lov eller förhandsbesked avser en byggnad eller ett  
markområde som omfattas av en ansökan om expropriationstillstånd eller av ett  
påbörjat arbete för att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller  
områdesbestämmelser, får byggnadsn ämnden besluta att ärendet om lov eller  
förhandsbesked inte ska avgöras förrän frågan om expropriationstillstånd har  
avgjorts eller planarbetet har avslutats. Om kommunen inte har avslutat  
planarbetet inom två år från det att ansökningen om lov eller förha ndsbesked kom  
in till byggnadsnämnden, ska dock ärendet om lov eller förhandsbesked avgöras  
utan dröjsmål.  
 
29 § Om ett bygglov för en åtgärd tidigare har vägrats på grund av att ett  
tillstånd till expropriation har getts och det tillståndet har upphört at t 
gälla, får en ny ansökan om bygglov till åtgärden inte avslås på grund av ett  
nytt expropriationstillstånd förrän tio år har förflutit från den dag då det  
första expropriationstillståndet gavs.  
 
Förutsättningar för bygglov  
 
30 § Bygglov ska ges för en åt gärd inom ett område med  
detaljplan, om  
 
1. den fastighet och det byggnadsverk som åtgärden avser  
 
a) överensstämmer med detaljplanen, eller  
 
b) avviker från detaljplanen men avvikelsen har godtagits vid  
en tidigare bygglovsprövning enligt denna lag el ler äldre  
bestämmelser eller vid en fastighetsbildning enligt 3 kap. 2  
§ första stycket andra meningen fastighetsbildningslagen  
(1970:988),  
 
2. åtgärden inte strider mot detaljplanen,  
 
3. åtgärden inte måste avvakta att genomförandetiden för  
detaljplanen börjar löpa, och  
 
4. åtgärden uppfyller de krav som följer av 2 kap. 6 § första  
stycket 1 och 5, 6 § tredje stycket, 8 och 9 §§ samt 8 kap. 1  
§, 2 § första stycket, 3, 6, 7, 9 –11 §§, 12 § första stycket,  
13, 17 och 18 §§.  
 
Om åtgärden är en sådan ändring av en byggnad som avses i 2 §  
första stycket 3 b eller c, ska bygglov ges även om  
fastigheten eller byggnaden inte uppfyller kraven i första  
stycket 1.  
 
Sådana åtgärder som genomfö rts utan bygglov med stöd av 4 –4 c  
§§ eller motsvarande äldre bestämmelser ska inte beaktas vid  
bedömningen av om ett byggnadsverk eller en åtgärd  
överensstämmer med detaljplanen. Lag (2018:636).  
 
30 a § Om den fastighet eller det byggnadsverk som åtgär den 
avser på grund av antagande av en detaljplan enligt denna lag  
eller äldre bestämmelser avviker från planen, får  
byggnadsnämnden i ett beslut om bygglov förklara att  
avvikelsen ska anses vara en sådan avvikelse som avses i 30 §  
första stycket 1 b. En sådan förklaring får avse endast en  
liten avvikelse som är förenlig med detaljplanens syfte.  
Lag (2014:900).  
 
31 § Bygglov ska ges för en åtgärd utanför ett område med  
detaljplan, om åtgärden  
 
1. inte strider mot områdesbestämmelser,  
 
2. inte förutsätter planläggning enligt 4 kap. 2 eller 3 §,  
och 
 
3. uppfyller de krav som följer av 2 kap. och 8 kap. 1 §, 2 §  
första stycket, 3, 6, 7, 9 –11 §§, 12 § första stycket, 13, 17  
och 18 §§ i de delar som inte har prövats i  
områdesbestämmelser. Lag (2014:900).  
 
31 a § Bygglov ska ges för en åtgärd utanför ett område med  
detaljplan, om åtgärden  
 
1. innebär endast att en byggnad ändras på ett sådant sätt  
som avses i 2 § första stycket 3 c eller att ett en - eller 
tvåbostadshus kompletteras med en ko mplementbyggnad eller en  
liten tillbyggnad,  
 
2. inte strider mot sådana områdesbestämmelser som avses i 4  
kap. 42 § första stycket 3 eller 5 c, och  
 
3. uppfyller de krav som följer av 2 kap. 6 § första stycket  
1 och 5, 6 § tredje stycket, 8 och 9 §§ samt 8 kap. 1 §, 2 §  
första stycket, 3, 6, 7, 9 –11 §§, 12 § första stycket, 13, 17  
och 18 §§ i de delar som inte har prövats i  
områdesbestämmelser. Lag (2014:900).  
 
31 b § Trots 30 § första stycket 2, 31 § 1 och 31 a  § 2 får  
bygglov ges för en åtgärd som avviker från en detaljplan  
eller områdesbestämmelser, om avvikelsen är förenlig med  
detaljplanens eller områdesbestämmelsernas syfte och  
 
1. avvikelsen är liten, eller  
 
2. åtgärden är av begränsad omfattning och nödvä ndig för att  
området ska kunna användas eller bebyggas på ett  
ändamålsenligt sätt. Lag (2014:900).  
 
31 c § Efter det att genomförandetiden för en detaljplan har  
gått ut får bygglov utöver vad som följer av 31 b § ges för  
en åtgärd som avviker från detaljpl anen, om åtgärden  
 
1. är förenlig med detaljplanens syfte och tillgodoser ett  
angeläget gemensamt behov eller ett allmänt intresse, eller  
 
2. innebär en sådan annan användning av mark eller vatten som  
utgör ett lämpligt komplement till den användning som h ar 
bestämts i detaljplanen. Lag (2014:900).  
 
31 d § Om avvikelser tidigare har godtagits enligt 30 §  
första stycket 1 b, 31 b eller 31 c §, ska en samlad  
bedömning göras av den avvikande åtgärd som söks och de som  
tidigare har godtagits. Lag (2014:900).  
 
31 e § Bygglov enligt 31 b eller 31 c § får inte ges om  
åtgärden kan antas medföra  
 
1. betydande miljöpåverkan, eller  
 
2. begränsning av rättighet eller på gående verksamhet i  
omgivningen. Lag (2014:900).  
 
32 § För en åtgärd på mark som enligt detaljplanen utgör kvartersmark för  
allmänt ändamål, får bygglov ges endast om ändamålet är närmare angivet i  
planen.  
 
32 a § Bygglov får ges för en åtgärd på mark som enligt  
detaljplanen utgör kvartersmark för allmänt ändamål, även om  
sökanden inte är ett offentligt organ.  
 
Om det allmänna ändamålet inte är närmare angivet i en plan,  
får dock bygglov enligt första stycket ges endast om åtgärden  
innebär att fastigheten o ch det byggnadsverk som åtgärden  
avser används för det allmänna ändamål som fastigheten och  
byggnadsverket senast har använts för eller enligt senast  
beviljade bygglov har anpassats till utan att den avsedda  
användningen kommit till stånd.  
 
Trots andra sty cket får bygglov ges för en åtgärd som innebär  
en liten avvikelse från den senaste eller avsedda  
användningen. Bygglov får dock inte ges om åtgärden kan antas  
medföra  
 
1. betydande miljöpåverkan, eller  
 
2. begränsning av rättighet eller pågående verksamhet i  
omgivningen. Lag (2014:900).  
 
Tidsbegränsade bygglov  
 
33 § För en åtgärd som uppfyller någon eller några men inte  
alla förutsättningar enligt 30 –32 a §§ får ett tidsbegränsat  
bygglov ges, om sökanden begär det och åtgärden avses att  
pågå under en begränsad tid. Ett sådant lov ska ges, om  
åtgärden har stöd i en detaljplanebestämmelse om tillfällig  
användning av byggnad eller mark.  
 
Ett tidsbegränsat bygglov får ges för högst tio år. Tiden kan  
på sökande ns begäran förlängas med högst fem år i taget. Den  
sammanlagda tiden får överstiga femton år endast om lovet ska  
användas för ett ändamål som avses i 9 §. Lag (2014:900).  
 
33 a § /Upphör att gälla U:2023 -05-01 genom lag (2017:267)./  
För nybyggnad för bosta dsändamål och tillhörande  
åtgärder får ett tidsbegränsat bygglov ges, om sökanden begär  
det, platsen kan återställas och åtgärden uppfyller någon  
förutsättning enligt 30 –32 a §§.  
 
Ett sådant bygglov får ges för högst tio år. Tiden kan på  
sökandens begäran förlängas med högst fem år i taget. Den  
sammanlagda tiden får dock inte överstiga femton år.  
Lag (2017:266).  
 
Förutsättningar för rivningslov  
 
34 § Rivningslov ska ges för en åtgärd som avser en byggnad eller byggnadsdel  
som inte  
 
1. omf attas av rivningsförbud i detaljplan eller områdesbestämmelser, eller  
 
2. bör bevaras på grund av byggnadens eller bebyggelsens historiska,  
kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värde.  
 
Förutsättningar för marklov  
 
35 § Marklov ska ges för en å tgärd som  
 
1. inte strider mot en detaljplan eller områdesbestämmelser,  
 
2. inte förhindrar eller försvårar det berörda områdets  
användning för bebyggelse,  
 
3. inte medför olägenheter för användningen av sådana  
anläggningar som anges i 13 § 1,  
 
4. inte med för störningar eller betydande olägenheter för  
omgivningen, och  
 
5. uppfyller de krav som  
 
a) följer av 2 kap. 6 § tredje stycket och 8 kap. 9 –12 §§, om  
lovet avser en åtgärd inom ett område med detaljplan, eller  
 
b) följer av 2 kap. och 8 kap. 9 –12 §§ i de delar som inte har  
prövats i områdesbestämmelser, om lovet avser en åtgärd  
utanför ett område med detaljplan.  
 
Marklov får ges till en åtgärd som endas t innebär en liten  
avvikelse från detaljplanen eller områdesbestämmelserna, om  
avvikelsen är förenlig med syftet med planen eller  
bestämmelserna. Lag (2011:335).  
 
Villkorade lov  
 
36 § Om ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller  
områdesb estämmelser inte har vunnit laga kraft, får ett bygglov, rivningslov  
eller marklov för en åtgärd som avses att vidtas inom det område som  
detaljplanen eller områdesbestämmelserna omfattar ges med villkoret att  
planbeslutet vinner laga kraft. Beslutet om lo v ska i så fall innehålla en  
upplysning om att åtgärden inte får påbörjas innan planbeslutet har vunnit laga  
kraft.  
 
37 § I ett beslut om bygglov får byggnadsnämnden bestämma att byggnadsarbeten  
inte får påbörjas förrän fastighetsägaren har betalat ersättn ing för gator eller  
andra allmänna platser eller har ställt säkerhet för ersättningen.  
 
37 a § Om kommunen i en detaljplan med stöd av 4 kap. 14 §  
har bestämt att lov endast får ges om en viss förutsättning  
är uppfylld, får ett lov ges med villkoret att  
förutsättningen i stället ska vara uppfylld för att  
startbesked ska få ges. Lag (2014:900).  
 
38 § I ett bygglov eller marklov för en åtgärd som redan  har utförts, får  
byggnadsnämnden bestämma om skyldighet att vidta de ändringar i det utförda som  
behövs. I beslutet ska nämnden i så fall ange den tid inom vilken ändringarna  
ska vara utförda.  
 
Beslutets innehåll  
 
39 § Ett förhandsbesked som innebär att e n åtgärd kan tillåtas ska innehålla  
 
1. en upplysning om att förhandsbeskedet endast gäller om bygglov för åtgärden  
söks inom två år efter det att beslutet om förhandsbesked vann laga kraft,  
 
2. en upplysning om att förhandsbeskedet inte innebär att åtgärd en får påbörjas,  
och 
 
3. de villkor som behövs för att förhandsbeskedet ska vara förenligt med de  
förutsättningar som gäller för den kommande bygglovsprövningen.  
 
40 § Av ett bygglov, rivningslov eller marklov ska det  
framgå  
 
1. vilken giltighetstid lovet har, 
 
2. om det ska finnas någon som är kontrollansvarig och i så  
fall vem eller vilka som är kontrollansvariga, och  
 
3. att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta  
åtgärden förrän byggnadsnämnden har gett startbesked enligt  
10 kap.  
 
Lovet ska också innehålla de villkor och upplysningar som  
följer av 23, 36, 37 eller 38 § eller behövs i övrigt.  
 
Om ett bygglov avser nybyggnad eller tillbyggnad av en  
bostadsbyggnad uta nför ett område med detaljplan ska det, om  
det inte kan anses obehövligt med hänsyn till  
bullersituationen, även framgå beräknade värden för  
omgivningsbuller vid bostadsbyggnadens fasad och vid en  
uteplats om en sådan ska anordnas i anslutning till  
byggnad en. Lag (2014:902).  
 
40 a § Om byggnadsnämnden tar ut en avgift för  
handläggningen av ett ärende om lov eller förhandsbesked, ska  
nämnden i sitt beslut om avgift redovisa hur avgiften har  
fastställts. Lag (2018:1136).  
 
Expediering och kungörelse  
 
41 § E tt beslut om lov eller förhandsbesked ska, tillsammans  
med en uppgift om vad den som vill överklaga beslutet måste  
göra, delges  
 
1. sökanden och annan part, och  
 
2. dem som anges i 25 § och har lämnat synpunkter i ärendet  
som inte har blivit tillgodosedda.  
 
Om delgivning är uppenbart obehövligt ska beslutet i stället  
skickas till dem som avses i första stycket.  
 
Delgivning med sökanden får inte ske enligt någon a v  
bestämmelserna i 34 –38 eller 47 –51 §§ delgivningslagen  
(2010:1932). Lag (2015:668).  
 
41 a § Ett beslut om att ge lov eller positivt förhandsbesked  
ska kungöras genom ett meddelande i Post - och Inrikes  
Tidningar. I meddelandet ska beslutets huvudsakli ga innehåll  
och var beslutet hålls tillgängligt anges. Lag (2015:668).  
 
41 b § Det meddelande som kungörs enligt 41 a § ska senast den  
dag då kungörandet sker skickas till  
 
1. ägaren eller innehavaren av en särskild rätt till en tomt  
eller fastighet, som gränsar till den tomt eller fastighet som  
lovet eller förhandsbeskedet avser, eller som skiljs åt från  
denna endast av en väg eller gata, och  
 
2. övriga kända sakägare, om antalet inte är så stort att det  
skulle innebära större kostnader och besvär än vad som är  
försvarligt med hänsyn till ändamålet med meddelandet att  
skicka det till var och en av dem.  
 
Första stycket gäller inte dem som enligt 41 § ska delges det  
beslut som meddelandet avser. Lag (2011:335).  
 
42 § Om byggnadsnämndens beslut omfattas av ett beslut enligt  
11 kap. 12 § om att länsstyrelsen ska pröva beslutet, ska  
byggnadsnämnden genast skicka beslutet till länsstyrelsen.  
Lag (2011:335).  
 
Verkställbarhet av beslut om lov  
 
42 a § Ett beslut om att g e bygglov, rivningslov eller  
marklov får verkställas fyra veckor efter det att beslutet  
har kungjorts enligt 41 a §, även om det inte har fått laga  
kraft.  
 
Trots första stycket får byggnadsnämnden bestämma att ett  
sådant beslut får verkställas tidigar e, om ett väsentligt  
allmänt eller enskilt intresse kräver det. Lag (2018:674).  
 
Giltighetstiden för lov  
 
43 § Om inte annat följer av 9 eller 33 §, upphör ett bygglov, rivningslov eller  
marklov att gälla, om den åtgärd som lovet avser inte har påbörjats inom två år  
och avslutats inom fem år från den dag då beslutet vann laga kraft.  
 
Handläggningen av anmälningsärenden  
 
44 § En anmälan för en åtgärd som avses i 16 § ska vara  
skriftlig och göras till byggnadsnämnden.  
Lag (2018:1136).  
 
45 § Byggnadsnämnden ska handlägga en anmälan som avses i  
16 § skyndsamt. Nämnden ska meddela sitt beslut om  
startbesked inom fyra veckor från  
 
1. den dag anmälan kom in till nämnden, eller  
 
2. den senare dag då ytterligare underlag kom in till nämnden   
från anmälaren på hans eller hennes initiativ.  
 
Om nämnden inom tre veckor från den dag som anges i första  
stycket 1 eller 2 har förelagt anmälaren enligt 46 § att  
avhjälpa en brist i anmälan, räknas tidsfristen från den dag  
då bristen avhjälptes.  
 
Om det är nödvändigt på grund av handläggningen eller  
utredningen i ärendet, får den tidsfrist som anges i första  
stycket förlängas en gång med högst fyra veckor.  
Lag (2018:1136).  
 
46 § Vid handläggningen av en anmälan tillämpas bestämmelserna  
om ansöka ns innehåll i 21 §, föreläggande i 22 §, information  
om tidsfrister i 27 a § och återförvisning för förnyad  
handläggning i 27 b §. Vid tillämpningen av 27 a § tredje  
stycket ska hänvisningen till 27 § tredje stycket avse 45 §  
tredje stycket. Lag (2019: 412).  
 
47 § Om byggnadsnämnden tar ut en avgift för handläggningen  
av en anmälan, ska nämnden i sitt beslut om avgift redovisa  
hur avgiften har fastställts. Lag (2018:1136).  
 
10 kap. Genomförandet av bygg -, rivnings - och markåtgärder  
 
1 § Detta kapitel innehåller bestämmelser om  
 
1. förutsättningar för att få påbörja vissa åtgärder och ta ett byggnadsverk i  
bruk,  
 
2. byggherrens skyldighet att kontrollera genomförandet och ha e n kontrollplan,  
 
3. kontrollansvariga och deras uppgifter,  
 
4. tekniskt samråd och startbesked innan åtgärderna påbörjas,  
 
5. utstakning av en planerad byggnad, tillbyggnad eller anläggning,  
 
6. byggnadsnämndens arbetsplatsbesök, och  
 
7. slutsamråd och slu tbesked i samband med att åtgärderna avslutas.  
 
2 § Om annat inte särskilt anges i denna lag eller i  
föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, ska en åtgärd  
som avser ett byggnadsverk, en tomt eller en allmän plats  
genomföras så att åtgärden inte st rider mot  
 
1. det lov som har getts för åtgärden, eller  
 
2. om åtgärden inte kräver lov, den detaljplan eller de  
områdesbestämmelser som gäller för området.  
 
Åtgärder som avses i 9 kap. 4 -4 c §§ får, trots första stycket  
2, strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser.  
 
En åtgärd som avses i 9 kap. 4 f § får, trots första stycket  
2, strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser.  
Detsamma gäller en  åtgärd som avser en altan som inte kräver  
lov enligt 9 kap. 2 §, om åtgärden  
 
1. vidtas inom 3,6 meter från ett en - eller tvåbostadshus  
eller tillhörande komplementbostadshus, och  
 
2. inte vidtas i anslutning till en byggnad eller inom ett  
bebyggelseom råde som avses i 8 kap. 13 §. Lag (2019:412).  
 
Startbesked och slutbesked  
 
3 § En åtgärd får inte påbörjas innan byggnadsnämnden har gett ett startbesked,  
om åtgärden kräver  
 
1. bygglov, marklov eller rivningslov, eller  
 
2. en anmälan enligt föreskrifter s om har meddelats med stöd av 16 kap. 8 §.  
 
4 § Ett byggnadsverk får inte tas i bruk i de delar som omfattas av ett  
startbesked för byggåtgärder förrän byggnadsnämnden har gett ett slutbesked, om  
nämnden inte beslutar annat.  
 
Byggherrens ansvar för kontrollen av genomförandet  
 
5 § Byggherren ska se till att varje bygg -, rivnings - och markåtgärd som  
byggherren utför eller låter utföra genomförs i enlighet med de krav som gäller  
för åtgärden enligt denna lag eller föreskrifter el ler beslut som har meddelats  
med stöd av lagen. Om åtgärden är lov - eller anmälningspliktig, ska byggherren  
se till att den kontrolleras enligt den kontrollplan som byggnadsnämnden  
fastställer i startbeskedet.  
 
Kontrollplan  
 
6 § Byggherren ska se till att det finns en plan för  
kontrollen av en bygg - eller rivningsåtgärd som avses i 3 §  
(kontrollplan) med uppgifter om  
 
1. vilka kontroller som ska göras och vad kontrollerna ska  
avse, 
 
2. vem som ska göra kontrollerna,  
 
3. vilka anmälningar som ska göras ti ll byggnadsnämnden,  
 
4. vilka arbetsplatsbesök som byggnadsnämnden bör göra och när  
besöken bör ske,  
 
5. vilka byggprodukter som kan återanvändas och hur dessa ska  
tas om hand, och  
 
6. vilket avfall som åtgärden kan ge upphov till och hur  
avfallet ska tas om hand, särskilt hur man avser att  
möjliggöra  
 
a) materialåtervinning av hög kvalitet, och  
 
b) avlägsnande och säker hantering av farliga ämnen.  
Lag (2020:603).  
 
7 § Kontrollplane n ska vara anpassad till omständigheterna i  
det enskilda fallet och ha den utformning och detaljeringsgrad  
som behövs för att på ett ändamålsenligt sätt säkerställa att  
 
1. alla väsentliga krav som avses i 8 kap. 4 § uppfylls,  
 
2. förbudet mot förvanskning  enligt 8 kap. 13 § följs, och  
 
3. kraven på varsamhet enligt 8 kap. 17 och 18 §§ uppfylls.  
Lag (2011:335).  
 
8 § Av kontrollplanen ska det framgå i vilken omfattning  
kontrollen ska utföras  
 
1. inom ramen för byggherrens dokumenterade egenkontroll, eller  
 
2. av någon som har särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga  
om sådana åtgärder som kontrollen avser (sakkunnig) och som kan  
styrka sin sakkunnighet med ett certifikat som har utfärdats av  
ett organ som har ackrediterats för detta ändamål enligt  
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av  
den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll  
i samband med saluföring av produkter och upphävande av  
förordning (EEG) nr 339/93 och 5 § lagen (2011:791) om  
ackreditering och tek nisk kontroll eller av någon som uppfyller  
motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom  
Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska  
samarbetsområdet. Lag (2011:795).  
 
Kontrollansvariga  
 
9 § För den kontroll som avses i 5 § ska det finnas e n eller  
flera kontrollansvariga som  
 
1. har den kunskap, erfarenhet och lämplighet som behövs för  
uppgiften och kan styrka detta med ett bevis om certifiering,  
och 
 
2. har en självständig ställning i förhållande till den som  
utför den åtgärd som ska kontro lleras.  
 
Om det finns flera kontrollansvariga, ska byggherren se till  
att någon av dem samordnar de kontrollansvarigas uppgifter.  
 
Den certifiering som avses i första stycket 1 ska vara gjord av  
någon som har ackrediterats för detta ändamål enligt  
Europapa rlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av  
den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll  
i samband med saluföring av produkter och upphävande av  
förordning (EEG) nr 339/93 och 5 § lagen (2011:791) om  
ackreditering och teknisk kontroll eller av någon som uppfyller  
motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom  
Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska  
samarbetsområdet. Certifieringe n ska vara tidsbegränsad och  
avse ett visst slag av arbete. Lag (2011:795).  
 
10 § Trots 9 § krävs det inte någon kontrollansvarig i fråga om  
 
1. små ändringar av en - eller tvåbostadshus, om byggnadsnämnden  
inte beslutar annat, eller  
 
2. andra små åtgärder enligt föreskrifter som har meddelats med  
stöd av 16 kap. 10 §.  
 
11 § En kontrollansvarig ska  
 
1. biträda byggherren med att upprätta förslag till den  
kontrollplan som krävs enligt 6 §, och med att identifiera  
avfall och återanvändbara byggprodukter som bygg- och  
rivningsåtgärderna kan ge upphov till,  
 
2. se till att kontrollplanen och gällande bestämmelser och  
villkor för åtgärderna följs samt att nödvändiga kontroller  
utförs,  
 
3. vid avvikelser från föreskrifter och villkor som avses i 2  
informera b yggherren och vid behov meddela byggnadsnämnden,  
 
4. närvara vid tekniska samråd, besiktningar och andra  
kontroller samt vid byggnadsnämndens arbetsplatsbesök,  
 
5. dokumentera sina byggplatsbesök och notera iakttagelser som  
kan vara av värde vid utvärderingen inför slutbeskedet,  
 
6. avge ett utlåtande till byggherren och byggnadsnämnden som  
underlag för slutbesked, och  
 
7. om den kontrollansvariga lämnar sitt up pdrag, meddela detta  
till byggnadsnämnden. Lag (2020:603).  
 
12 § Om en kontrollansvarig inte utför sina uppgifter enligt  
11 §, ska byggherren omedelbart underrätta byggnadsnämnden. Om  
en kontrollansvarig har lämnat sitt uppdrag, ska byggherren  
föreslå en ny kontrollansvarig.  
 
13 § Om en kontrollansvarig har lämnat sitt uppdrag ska  
byggnadsnämnden utse en ny kontrollansvarig.  
 
Tekniskt samråd  
 
14 § I fråga om sådana åtgärder som avses i 3 § ska  
byggnadsnämnden utan dröjsmål efter att lov har getts eller  
anmälan har kommit in kalla till ett sammanträde för tekniskt  
samråd, om  
 
1. det krävs en kontrollansvarig enligt det som följer av 9  
och 10 §§,  
 
2. ett sådant samråd inte är uppenbart obehövligt, eller  
 
3. byggherren har begärt ett sådant samråd.  
 
Tekniskt samråd behövs inte för sådana åtgärder som avses i 9  
kap. 4 a–4 c §§ eller för flyttning av en enstaka enkel  
byggnad, om byggnadsnämnden inte beslutar annat.  
Byggnadsnämnden får besluta att tekniskt samråd inte behövs  
för att flytta flera enkla byggnader.  
 
En kallelse enligt första stycket ska vara skriftlig och  
skickas till byggherren och den eller dem som är  
kontrollansvariga. Kallelsen sk a också skickas till dem i  
övrigt som enligt detta kapitel ska ges tillfälle att delta i  
samrådet eller som enligt byggnadsnämndens bedömning bör ges  
tillfälle att delta. Lag (2015:668).  
 
15 § Om samrådet rör byggåtgärder som avser en arbetslokal eller ett personalrum  
för arbetstagare som ska utföra arbete för en arbetsgivares räkning, ska  
byggnadsnämnden ge den myndighet som ansvarar för arbetsmiljöfrågor  
(arbetsmiljömyndigheten) och en representant för arbetstagarna tillfälle att  
delta i samrådet. Om d et behövs, ska nämnden även i andra fall ge  
arbetsmiljömyndigheten tillfälle att delta i samrådet.  
 
Om samrådet rör byggåtgärder som avser tillfälliga personalbostäder för  
sammanlagt minst tio boende ska byggnadsnämnden ge en representant för  
arbetstagarna  tillfälle att delta i samrådet.  
 
Vid tillämpningen av denna paragraf ska det som gäller i fråga om arbetstagare  
också gälla andra som enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) ska likställas med  
arbetstagare.  
 
16 § Om samrådet avser en åtgärd för vilken det krävs ett  
färdigställandeskydd enligt lagen (2014:227) om  
färdigställandeskydd, ska byggnadsnämnden ge den som svara r 
för skyddet tillfälle att delta i samrådet. Lag (2014:228).  
 
17 § Om samrådet avser en befintlig byggnad som innehåller ett skyddsrum, ska  
byggnadsnämnden ge den myndighet som avses i 3 kap. 1 § lagen (2006:545) om  
skyddsrum tillfälle att yttra sig.  
 
18 § Byggherren ska senast vid det tekniska samrådet till byggnadsnämnden lämna  
 
1. ett förslag till en sådan kontrollplan som krävs enligt 6 §, samt  
 
2. de tekniska handlingar som, utöver ansökningshandlingarna enligt 9 kap. 21 §,  
krävs för att byggnadsnämnd en ska kunna pröva frågan om startbesked.  
 
Första stycket 1 gäller inte rivningsåtgärder, om byggnadsnämnden i det enskilda  
fallet har beslutat att det inte behövs någon kontrollplan.  
 
19 § Vid det tekniska samrådet ska man gå igenom  
 
1. arbetets planering  och organisation,  
 
2. byggherrens förslag till kontrollplan och de handlingar i  
övrigt som byggherren har gett in,  
 
3. hur identifieringen av avfall och återanvändbara  
byggprodukter har gjorts,  
 
4. behovet av att byggnadsnämnden gör arbetsplatsbesök eller  
av andra tillsynsåtgärder,  
 
5. behovet av ett färdigställandeskydd,  
 
6. behovet av utstakning,  
 
7. byggnadsnämndens behov av ytterligare handlingar inför  
beslut om kontrollplan eller startbeske d, och  
 
8. behovet av ytterligare sammanträden.  
Lag (2020:603).  
 
20 § Om byggnadsnämnden finner att de åtgärder som det tekniska samrådet avser  
kräver tillstånd av eller anmälan till någon annan myndighet, ska nämnden  
upplysa byggherren om detta under samr ådet. 
 
21 § Byggnadsnämnden ska föra protokoll över det tekniska samrådet.  
 
Förfarandet när det inte behövs något tekniskt samråd  
 
22 § Om det enligt 14 § inte behövs något tekniskt samråd, ska byggnadsnämnden i  
beslutet om lov eller snarast möjligt däreft er eller efter det att anmälan har  
kommit in  
 
1. ge startbesked, eller  
 
2. förelägga byggherren att ge in de ytterligare handlingar som behövs för  
nämndens prövning i frågan om startbesked.  
 
Om byggnadsnämnden finner att de åtgärder som lovet eller anmälan avser kräver  
tillstånd av någon annan myndighet, ska nämnden upplysa byggherren om detta.  
 
Byggnadsnämndens startbesked  
 
23 § Byggnadsnämnden ska med ett startbesked godkänna att en  
åtgärd som avses i 3 § får påbörjas, om  
 
1. åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller  
enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats med  
stöd av lagen,  
 
2. ett bevis om att det finns ett färdigställandeskydd som  
avses i 16 § har visats up p för nämnden, om det krävs ett  
sådant skydd,  
 
3. ett bevis om besked om skyddsrum har visats upp för  
nämnden, om det krävs ett sådant besked enligt 3 kap. 4 §  
lagen (2006:545) om skyddsrum,  
 
4. en redovisning av alternativa energiförsörjningssystem har   
visats upp för nämnden, om en sådan redovisning krävs enligt  
23 § lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader,  
och 
 
5. de villkor som har uppställts enligt 4 kap. 14 § eller 9  
kap. 37 a § är uppfyllda.  
 
Vid anmälan som avser åtgärder enligt 9 kap. 4 a –4 c §§ ska  
byggnadsnämndens bedömning enligt första stycket endast  
omfatta det som anges i första stycket 1. Lag (2015:668).  
 
24 § I startbeskedet ska byggnadsnämnden  
 
1. fastställa den kontrollplan som sk a gälla för åtgärderna enligt byggherrens  
förslag och det som kommit fram i det tekniska samrådet eller annars i  
handläggningen av ärendet, med uppgift om vem eller vilka som är sakkunniga  
eller kontrollansvariga,  
 
2. bestämma villkor för att få påbörja åt gärderna, om sådana villkor behövs,  
 
3. bestämma villkor och ungefärlig tidpunkt för utstakning, om utstakning  
behövs,  
 
4. bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden inför beslut om  
slutbesked, och  
 
5. ge upplysningar om krav enligt annan lagsti ftning, i den mån sådana  
upplysningar behövs.  
 
25 § Ett startbesked för lovpliktiga åtgärder upphör att gälla den dag då  
beslutet om lov upphör att gälla.  
 
Ett startbesked för anmälningspliktiga åtgärder upphör att gälla två år efter  
att startbeskedet gavs. Om arbetena då har påbörjats men inte avslutats och ett  
nytt tekniskt samråd behövs, ska byggnadsnämnden kalla till ett nytt sammanträde  
för tekniskt samr åd. Om det finns förutsättningar för slutsamråd enligt 30 § får  
byggnadsnämnden i stället kalla till slutsamråd.  
 
Det som sägs om slutsamråd i andra stycket gäller även när startbesked enligt  
första stycket upphör att gälla.  
 
Utstakning  
 
26 § När byggnadsn ämnden har gett ett startbesked enligt 23 §, ska nämnden  
skyndsamt och inom den tid som anges i beskedet låta staka ut byggnaden,  
tillbyggnaden eller anläggningen och märka ut dess höjdläge, om det behövs med  
hänsyn till förhållandena på platsen och omstän digheterna i övrigt.  
 
Om byggnaden eller anläggningen till sitt läge är direkt beroende av gränsen mot  
en grannes fastighet, ska grannen kallas till utstakningen.  
 
Arbetsplatsbesök  
 
27 § Efter ett startbesked enligt 23 § ska byggnadsnämnden minst en gång u nder 
arbetets gång besöka den plats där åtgärderna genomförs, om  
 
1. startbeskedet har föregåtts av ett tekniskt samråd, och  
 
2. ett arbetsplatsbesök inte kan anses obehövligt.  
 
Ett arbetsplatsbesök ska alltid göras, om startbeskedet avser ett stort eller  
komplicerat byggprojekt eller om byggnadsnämnden och byggherren vid det tekniska  
samrådet har kommit överens om ett arbetsplatsbesök.  
 
28 § Byggnadsnämnden ska föra protokoll över arbetsplatsbesöket. Protokollet ska  
skickas till byggherren och den kontroll ansvarige.  
 
Kompletterande villkor  
 
29 § Byggnadsnämnden får besluta om kompletterande villkor för bygg - eller 
rivningsåtgärderna eller för kontrollen, om  
 
1. sådana villkor behövs för att uppfylla kraven enligt denna lag eller  
föreskrifter som har meddela ts med stöd av lagen, och  
 
2. behovet av villkoren inte kunde förutses när startbeskedet gavs.  
 
Slutsamråd  
 
30 § I samband med att byggåtgärder som har omfattats av ett tekniskt samråd  
avslutas ska byggnadsnämnden kalla till ett sammanträde för slutsamråd,  om det  
inte är uppenbart obehövligt.  
 
31 § En kallelse enligt 30 § ska vara skriftlig och skickas till  
 
1. byggherren,  
 
2. den eller de kontrollansvariga, och  
 
3. övriga som enligt byggnadsnämnden bör ges tillfälle att delta.  
 
32 § Slutsamrådet ska normalt hållas på den plats där byggåtgärderna har  
genomförts. Vid slutsamrådet ska följande gås igenom:  
 
1. hur kontrollplanen, andra villkor i startbeskedet och kompletterande villkor  
har följts,  
 
2. avvikelser från de krav som gäll er för åtgärderna,  
 
3. den kontrollansvariges utlåtande enligt 11 § 6,  
 
4. den kontrollansvariges och byggnadsnämndens dokumentation över besök på  
byggarbetsplatsen och annan dokumentation över arbetets utförande,  
 
5. behov av andra åtgärder, och  
 
6. förut sättningarna för ett slutbesked.  
 
33 § Byggnadsnämnden ska föra protokoll över slutsamrådet.  
 
Byggnadsnämndens slutbesked  
 
34 § /Upphör att gälla U:2022 -01-01/ 
Byggnadsnämnden ska med ett slutbesked godkänna att en eller flera åtgärder  
som avses i 3 § ska anses slutförda och, i fråga om byggåtgärder, att  
byggnadsverket får tas i bruk, om  
 
1. byggherren har visat att alla krav som gäller för åtgärderna enligt lovet,  
kontrollplanen, startbeskedet eller beslut om kompletterande villkor är  
uppfyllda, och  
 
2. nämnden inte har funnit skäl att ingripa enligt 11 kap.  
 
34 § /Träder i kraft I:2022 -01-01/ 
Byggnadsnämnden ska med ett slutbesked godkänna att en  
eller flera åtgärder som avses i 3 § ska anses slutförda och,  
i fråga om byggåtgärder, a tt byggnadsverket får tas i bruk, om  
 
1. byggherren har visat att alla krav som gäller för  
åtgärderna enligt lovet, kontrollplanen, startbeskedet eller  
beslut om kompletterande villkor är uppfyllda,  
 
2. byggherren har visat att denne har gett in en  
klimatdeklaration enligt lagen (2021:787) om klimatdeklaration  
för byggnader eller gjort sannolikt att det inte finns någon  
skyldighet att ge in en klimatdeklaration, och  
 
3. nämnden inte har funnit skäl att ingripa enligt 11 kap.  
Lag (2021:788).  
 
35 § Trots  34 § 1 får ett slutbesked ges om det finns brister i uppfyllandet som  
är försumbara.  
 
Byggnadsnämnden ska i slutbeskedet göra de anmärkningar som behövs med anledning  
av bristerna.  
 
36 § Om ett slutbesked inte kan ges på grund av att en brist  
som inte är försumbar behöver avhjälpas eller på grund av att  
en kontroll behöver göras i ett senare skede, får  
byggnadsnämnden ge ett slutbesked som är beroende av att  
bristen avhjälps eller att kontrollen görs (interimistiskt  
slutbesked). Ett interimistiskt slutbesked får avse etapper i  
ett projekt.  
 
Om det behövs, ska nämnden i ett interimistiskt slutbesked  
ange vad som gäller i fråga om möjligheterna att ta ett  
byggna dsverk i bruk.  
 
När bristen är avhjälpt eller kontrollen är gjord ska nämnden  
slutligt pröva frågan om slutbesked enligt 34 §.  
Lag (2014:900).  
 
37 § Byggnadsnämnden ska pröva frågan om slutbesked så snart nämnden har fått in  
eller skaffat sig det underlag som behövs för prövningen. Handläggningen ska ske  
skyndsamt.  
 
Om nämnden finner att det finns skäl för ett ingripande enligt  
11 kap., ska  
nämnden också handlägga den frågan skyndsamt.  
 
11 kap. Tillsyn, tillträde, ingripanden och påföljder  
 
1 § Detta kapit el innehåller bestämmelser om  
 
1. tillsynen allmänt, möjlighet att få ett ingripandebesked  
samt skyldighet att ge tillträde och lämna upplysningar för  
tillsynen,  
 
2. tillsynen över kommunala beslut,  
 
3. förelägganden som behövs för att regler, domar och beslut  
ska följas,  
 
4. genomförande på den försumliges bekostnad och förbud mot  
fortsatt arbete eller användning av byggnadsverk,  
 
5. ingripanden mot kontrollanter och kontrollansvariga,  
 
6. att förel ägganden och förbud får förenas med vite eller  
ska genomföras omedelbart,  
 
7. handräckning,  
 
8. anteckningar av förelägganden och förbud i  
fastighetsregistret samt verkan av förelägganden och förbud  
vid ägarbyte,  
 
9. byggsanktionsavgifter,  
 
10. överlåte lse av egendom efter en överträdelse,  
 
11. tystnadsplikt, och  
 
12. avgift vid tillsyn.  
Lag (2018:1732).  
 
Allmänt om tillsynen  
 
2 § Tillsynen över att denna lag och EU -förordningar i frågor inom lagens  
tillämpningsområde samt föreskrifter, domar och andra beslut som har meddelats  
med stöd av lagen eller en sådan EU -förordning följs utövas enligt detta kapitel  
och föreskrifter som h ar meddelats med stöd av 16 kap.  
 
3 § Tillsynen ska utövas av regeringen, länsstyrelsen och den eller de statliga  
myndigheter i övrigt som regeringen bestämmer och av byggnadsnämnden  
(tillsynsmyndigheterna).  
 
Tillsynsmyndigheterna ska samarbeta med varandr a samt med sådana statliga och  
kommunala organ som fullgör uppgifter av betydelse för tillsynsverksamheten.  
 
4 § Har upphävts genom lag (2018:578).  
 
5 § En tillsynsmyndighet ska pröva förutsättningarna för och behovet av att  
ingripa eller besluta om en påf öljd enligt detta kapitel, så snart det finns  
anledning att anta att någon inte har följt en bestämmelse i denna lag, i  
föreskrifter, domar eller andra beslut som har meddelats med stöd av lagen eller  
i EU-förordningar som rör frågor inom lagens tillämpnin gsområde.  
 
6 § Det som gäller för byggnadsverk i detta kapitel ska tillämpas också i fråga  
om skyltar och ljusanordningar.  
 
Ingripandebesked  
 
7 § Om någon begär det, ska byggnadsnämnden i ett skriftligt ingripandebesked  
redovisa om det i fråga om ett visst  byggnadsverk har vidtagits någon åtgärd som  
enligt nämndens bedömning motiverar ett ingripande enligt detta kapitel.  
 
Tillträde och upplysningar  
 
8 § För att fullgöra sina uppgifter enligt denna lag har  
 
1. byggnadsnämnden och länsstyrelsen samt den som på nämndens  
eller länsstyrelsens uppdrag utför ett arbete rätt att få  
tillträde till fastigheter och byggnadsverk samt att där  
vidta de åtgärder  som behövs för att utföra arbetet,  
 
2. en tillsynsmyndighet rätt att på begäran få de  
upplysningar och handlingar från byggherren som behövs för  
tillsynen över bygg -, rivnings - och markåtgärder, och  
 
3. en tillsynsmyndighet rätt att hos den som tillverk ar eller  
representerar den som tillverkar och hos den som importerar  
eller saluför byggprodukter som omfattas av tillsynen  
 
a) få tillgång till produkter för kontroll,  
 
b) på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs,  
och 
 
c) få tillträde til l områden, lokaler och andra utrymmen,  
dock inte bostäder.  
 
Tillsynsmyndighetens rätt enligt första stycket 3 gäller även  
hos den som installerar hissar.  
 
En myndighet som framställer kartor för samhällets behov har  
för att fullgöra sin kartläggningsuppgift också en sådan rätt  
till tillträde som anges i första stycket 1, dock inte till  
bostäder.  
 
Om det behövs för att tillsynsmyndigheten ska kunna ta del av  
innehållet i ett utländskt certifikat, intyg eller annan  
handling, ska handlingen på myndighetens begäran visas i  
översättning till svenska. Översättningen behöver inte vara  
auktoriserad. Lag (2016:140).  
 
8 a § En tillsynsmyndighet som ska övervaka och utvärdera  
tekniska bedömningsorgan enligt artikel 29.3 i förordning  
(EU) nr 305/2011 har rätt att hos bedömningsorganen  
 
1. på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs,  
och 
 
2. få tillträde till lokaler.  
Lag (2013:306).  
 
8 b § Den som tillv erkar eller representerar den som  
tillverkar och den som importerar eller saluför byggprodukter  
ska efter beslut från tillsynsmyndigheten ersätta myndigheten  
för kostnader vid provtagning och undersökning av prov, om en  
produkt vid tillsyn enligt 2 § visar  sig inte uppfylla  
gällande krav. Lag (2013:306).  
 
8 c § Den som tillverkar eller representerar den som  
tillverkar och den som importerar eller saluför byggprodukter  
ska få ersättning från tillsynsmyndigheten för produkter som  
ska kontrolleras enligt 8 § första stycket 3, om det finns  
särskilda skäl för det. Lag (2013:306).  
 
9 § Polismyndigheten ska lämna det biträde som behövs för  
tillträde enligt 8 §. Lag (2014:769).  
 
Tillsyn över kommunala beslut  
 
10 § När länsstyrelsen enligt 5 kap. 29, 38 eller 39 § har  
fått ett meddelande om att en kommun beslutat att anta, ändra  
eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser, ska  
länsstyrelsen inom tre veckor besluta om  den ska överpröva  
kommunens beslut eller inte.  
 
Länsstyrelsen ska överpröva kommunens beslut, om beslutet kan  
antas innebära att  
 
1. ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. miljöbalken inte  
tillgodoses,  
 
2. regleringen av sådana frågor om användningen  av mark - och  
vattenområden som angår flera kommuner inte samordnas på ett  
lämpligt sätt,  
 
3. en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. miljöbalken inte följs,  
 
4. strandskydd enligt 7 kap. miljöbalken upphävs i strid med  
gällande bestämmelser, eller  
 
5. en bebyggelse blir olämplig eller ett byggnadsverk  
olämpligt med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet  
eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion.  
Lag (2020:76).  
 
10 a § Om länsstyrelsen har gett ett planeringsbesked enligt  
5 kap. 10 f § om att en åtgärd inte har en sådan innebörd som  
anges i 10 § andra stycket, får överprövning enligt 10 §  
eller upphävande enligt 11 § inte ske med hänvis ning till den  
fråga som beskedet avser. Om ett planeringsbesked förenats  
med villkor och villkoret har iakttagits, får inte heller  
sådan överprövning eller sådant upphävande ske med hänvisning  
till den fråga som beskedet avser.  
 
Första stycket gäller inte om åtgärden eller  
förutsättningarna för planeringen har ändrats väsentligt i  
förhållande till den eller de frågor som planeringsbeskedet  
avser. Lag (2017:424).  
 
11 § Länsstyrelsen ska upphäva kommunens beslut att anta,  
ändra eller upphäva en detal jplan eller områdesbestämmelser i  
dess helhet, om beslutet har en sådan innebörd som anges i  
10 § andra stycket. Om kommunen medger det, får beslutet  
upphävas i en viss del.  
 
Beslut enligt första stycket ska fattas inom två månader från  
det att länsstyrelsen har beslutat om överprövning enligt  
10 § första stycket om inte längre tid är nödvändig med  
hänsyn till ärendets omfattning eller andra särskilda  
omständigheter. Lag (2017:424).  
 
12 § För ett visst geografiskt område får regeringen  eller länsstyrelsen, om det  
finns särskilda skäl, besluta att det som enligt 10 och 11 §§ gäller för  
länsstyrelsens prövning av kommunens beslut också ska tillämpas i fråga om  
byggnadsnämndens beslut om lov eller förhandsbesked enligt 9 kap.  
 
Om länsstyre lsen beslutar att överpröva ett lov eller förhandsbesked, får  
länsstyrelsen besluta att lovet eller förhandsbeskedet inte ska gälla förrän  
prövningen har avslutats.  
 
13 § Har upphävts genom lag (2018:1732).  
 
14 § Har upphävts genom lag (2018:1732).  
 
Planfö relägganden  
 
15 § Regeringen får förelägga en kommun att inom en viss tid anta, ändra eller  
upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser (planföreläggande), om det  
behövs för att tillgodose ett intresse som avses i 10 § andra stycket 1 eller 2.  
 
16 § Om  kommunen inte följer ett planföreläggande, får regeringen  
 
1. besluta att länsstyrelsen på kommunens bekostnad ska ta fram det förslag och  
i övrigt göra det arbete som enligt 5 kap. behövs för att detaljplanen eller  
områdesbestämmelserna ska kunna antas, ändras eller upphävas, och  
 
2. anta, ändra eller upphäva detaljplanen eller områdesbestämmelserna.  
 
Lovförelägganden  
 
17 § Om en åtgärd som kräver bygglov, rivningslov eller marklov har vidtagits  
utan lov, ska byggnadsnämnden i ett föreläggande ge fastighetens eller  
byggnadsverkets ägare tillfälle att inom en viss tid ansöka om lov, om det är  
sannolikt att lov kan ges för  åtgärden (lovföreläggande).  
 
Förelägganden om underhållsutredning  
 
18 § Om det brister i underhållet av ett byggnadsverk, får byggnadsnämnden  
uppdra åt en sakkunnig att utreda behovet av underhållsåtgärder. Innan nämnden  
beslutar om ett sådant uppdrag, sk a nämnden i ett föreläggande ge  
byggnadsverkets ägare tillfälle att inom en viss tid ge synpunkter på uppdraget  
och på frågan om vem som ska betala kostnaderna för uppdraget.  
 
Den sakkunnige ska vara certifierad enligt 10 kap. 8 § 2.  
 
Åtgärdsförelägganden  
 
19 § Om en byggherre, ägare, nyttjanderättshavare, väghållare, kontrollansvarig,  
sakkunnig eller huvudman för en allmän plats låter bli att vidta en åtgärd och  
därigenom bryter mot en skyldighet enligt denna lag eller föreskrifter eller  
beslut som har med delats med stöd av lagen, får byggnadsnämnden förelägga denne  
att inom en viss tid vidta åtgärden (åtgärdsföreläggande).  
 
Rättelseförelägganden  
 
20 § Om det på en fastighet eller i fråga om ett byggnadsverk  
har vidtagits en åtgärd i strid mot denna lag eller  
föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen,  
får byggnadsnämnden förelägga den som äger fastigheten eller  
byggnadsverket att  vidta rättelse inom en viss tid  
(rättelseföreläggande).  
 
Byggnadsnämnden får inte besluta om ett föreläggande om det  
har förflutit mer än tio år från överträdelsen.  
 
Den tioårsgräns som anges i andra stycket gäller inte om  
överträdelsen är att någon olovl igen har tagit i anspråk eller  
inrett en bostadslägenhet för ett väsentligen annat ändamål än  
bostadsändamål. Lag (2011:335).  
 
Rivningsförelägganden  
 
21 § Om ett byggnadsverk är förfallet eller skadat i väsentlig omfattning och  
inte sätts i stånd inom skäl ig tid, får byggnadsnämnden förelägga ägaren att  
inom viss tid riva byggnadsverket (rivningsföreläggande).  
 
Förelägganden för ökad trafiksäkerhet  
 
22 § Om ett byggnadsverk inom ett område med detaljplan innebär stora  
olägenheter för trafiksäkerheten på gru nd av att förhållandena har ändrats, får  
byggnadsnämnden förelägga ägaren att ta bort byggnadsverket eller att vidta  
någon annan åtgärd med det som avhjälper eller minskar olägenheterna.  
 
Om byggnadsverket är en byggnad, får ett föreläggande att ta bort eller flytta  
byggnaden meddelas endast om byggnaden kan flyttas utan svårighet eller har ett  
ringa värde.  
 
23 § Byggnadsnämnden får förelägga ägaren av en fastighet eller en byggnad inom  
ett område med detaljplan att anordna stängsel eller ändra utfart eller annan  
utgång mot gator eller vägar, om det behövs med hänsyn till trafiksäkerheten.  
 
Förelägganden om stängsel kring industrianläggningar som inte används  
 
24 § Om ett byggnadsverk för in dustriändamål inte längre används, får  
byggnadsnämnden förelägga ägaren att anordna stängsel kring det, om det behövs  
till skydd mot olycksfall.  
 
Produktförelägganden  
 
25 § Tillsynsmyndigheten får i det enskilda fallet besluta om  
det föreläggande eller för bud som från skyddssynpunkt behövs  
för att bestämmelsen om byggprodukter i 8 kap. 20 § andra  
stycket ska följas. Lag (2013:306).  
 
26 § Om en byggprodukt som omfattas av förordning (EU) nr  
305/2011 inte uppfyller de krav som fastställs i förordningen  
eller om tillsynsmyndigheten har tillräckliga skäl att anta  
att produkten inte uppfyller förordningens krav får  
myndigheten vidta de åtgärder som följer av artiklarna  
56–59. 
 
Om en byggprodukt som omfattas av förordning (EU) 2016/424  
inte uppfyller de krav som fastställs i förordningen eller om  
tillsynsmyndigheten har tillräckliga skäl att anta att  
produkten inte uppfyller förordningens krav får myndigheten  
vidta de åtgärder som följer av artiklarna 39 –43. 
 
Om en byggprodukt inte up pfyller de krav som följer av  
föreskrifter meddelade med stöd av 16 kap. 6 § första stycket  
2 får tillsynsmyndigheten vidta de åtgärder som följer av  
artiklarna 19 –21 i förordning (EG) nr 765/2008.  
 
Tillsynsmyndigheten får i det enskilda fallet besluta  om det  
föreläggande som behövs för att de krav på byggprodukter som  
avses i första –tredje styckena ska uppfyllas. Lag (2018:59).  
 
Genomförande på bekostnad av den som fått ett föreläggande  
 
27 § Om ett föreläggande enligt 17 § inte följs, får byggnadsnä mnden besluta att  
på ägarens bekostnad låta upprätta de ritningar och beskrivningar samt vidta de  
åtgärder i övrigt som är nödvändiga för att pröva frågan om lov.  
 
När den tid för synpunkter som har angetts i ett föreläggande enligt 18 § har  
gått ut, får b yggnadsnämnden uppdra åt en sakkunnig att på ägarens bekostnad  
utreda behovet av underhållsåtgärder.  
 
Om ett föreläggande enligt 19, 20, 21, 22, 23 eller 24 § inte följs, får  
byggnadsnämnden besluta att åtgärden ska genomföras på den försumliges bekostnad  
och hur det ska ske.  
 
28 § Byggnadsnämnden får besluta om genomförande enligt 27 § endast om  
föreläggandet har innehållit en upplysning om detta.  
 
Nämnden ska se till att genomförandet inte ger upphov till oskäliga kostnader.  
 
29 § Kronofogdemyndigheten ska lämna den hjälp som behövs för att genomföra en  
åtgärd som avses i 27 § tredje stycket.  
 
Förbud mot fortsatt arbete eller åtgärd  
 
30 § Om det är uppenbart att ett byggnads -, rivnings - eller markarbete eller en  
annan åtgärd äventyrar en byggnads hållfasthet eller medför fara för människors  
liv eller hälsa, ska byggnadsnämnden förbjuda att arbetet eller åtgärden  
fortsätter.  
 
31 § Om det är uppenbart att ett byggnads -, rivnings - eller markarbete eller en  
annan åtgärd strider mot denna lag eller en föreskrift eller ett beslut som har  
meddelats med stöd av lagen, får byggnadsnämnden förbjuda att arbetet eller  
åtgärden fortsätter.  
 
32 § Om byggherren i fr åga om ett byggnads -, rivnings - eller markarbete eller en  
annan åtgärd inte följer någon väsentlig del av en kontrollplan, får  
byggnadsnämnden förbjuda att arbetet fortsätter till dess bristerna har  
avhjälpts.  
 
32 a § Byggnadsnämnden får i samband med ett föreläggande  
enligt 20 § förbjuda att den olovliga åtgärden utförs på  
nytt, om den kräver bygglov. Lag (2014:900).  
 
Förbud mot användning av byggnadsverk  
 
33 § Byggnadsnämnden får förbjuda den som äger eller har  
nyttjanderätt till ett byggnadsverk att använda hela eller  
delar av byggnadsverket, om  
 
1. byggnadsverket har brister som kan äventyra säkerheten för  
dem som uppehåller sig i eller i närheten av bygg nadsverket,  
eller 
 
2. det inte finns förutsättningar för att ge slutbesked  
enligt 10 kap. 34 eller 35 §.  
 
Om ett byggnadsverk eller en del av ett byggnadsverk har  
tagits i bruk med stöd av ett interimistiskt slutbesked, får  
byggnadsnämnden fatta beslut om förbud enligt första stycket  
2 endast om det finns synnerliga skäl för det. Lag (2014:900).  
 
Byte av och ingripanden mot en funktionskontrollant eller kontrollansvarig  
 
34 § Om byggnadsnämnden finner att en funktionskontrollant som  
avses i 8 kap. 25 § har åsidosatt sina skyldigheter, får  
nämnden besluta att en annan funktionskontrollant ska utses.  
 
Nämnden ska anmäla sitt beslut till den som har certifierat  
kontrollanten.  
 
35 § Om byggnadsnämnden finner att en kontrollansvarig som avses i 10 kap. 9 §  
har ås idosatt sina skyldigheter enligt 10 kap. 11 §, ska nämnden  
 
1. entlediga den kontrollansvarige från sitt uppdrag och underrätta den som har  
certifierat den kontrollansvarige om beslutet, och  
 
2. efter förslag från byggherren besluta om en ny kontrollansvarig.  
 
36 § Om en kontrollansvarig har visat sig vara olämplig för sin uppgift, får den  
som har certifierat den kontrollansvarige återkalla certifieringen.  
 
Vite 
 
37 § Ett föreläggande enligt 19 , 20, 21, 22, 23, 24, 25 eller  
26 § eller ett beslut om förbud enligt 25, 30, 31, 32, 32 a  
eller 33 § får förenas med vite.  
 
Vitet får inte förvandlas till fängelse.  
 
Frågor om utdömande av vite prövas av mark - och miljödomstol.  
Lag (2014:900).  
 
Omedelbart  genomförande  
 
38 § I ett föreläggande enligt 19, 20, 21, 22, 23 eller 24 §  
eller ett beslut enligt 27 § tredje stycket får  
byggnadsnämnden bestämma att den åtgärd som föreläggandet  
eller beslutet avser ska genomföras omedelbart trots att  
föreläggandet ell er beslutet inte har vunnit laga kraft.  
 
Beslut om förbud enligt 25, 30, 31, 32, 32 a eller 33 §  
gäller omedelbart, om något annat inte bestäms.  
Lag (2014:900).  
 
Handräckning  
 
39 § Kronofogdemyndigheten får efter ansökan av  
tillsynsmyndigheten besluta om handräckning för att genomföra  
en åtgärd  
 
1. som avses i 8 §, eller  
 
2. som avses med ett föreläggande enligt 19, 20, 21, 22, 23,  
24 eller 25 § och det inte har förflutit mer än  tio år från  
den överträdelse som föreläggandet avser.  
 
Den tioårsgräns som anges i första stycket 2 gäller inte om  
överträdelsen är att någon olovligen har tagit i anspråk eller  
inrett en bostadslägenhet för ett väsentligen annat ändamål än  
bostadsändamål . 
 
Bestämmelser om handräckning finns i lagen (1990:746) om  
betalningsföreläggande och handräckning. Lag (2011:335).  
 
Anteckningar i fastighetsregistrets inskrivningsdel m.m.  
 
40 § Den myndighet som beslutar om ett föreläggande enligt 19, 20, 21, 22 eller  
23 § eller förbud enligt 33 § ska genast skicka sitt beslut till  
inskrivningsmyndigheten.  
 
41 § När ett beslut som avses i 40 § har kommit in till  
inskrivningsmyndigheten, ska myndigheten genast göra en  
anteckning om det i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Om  
föreläggandet eller förbudet har förenats med ett löpande vite  
enligt 4 § lagen (1985:206) om viten, ska myndigheten göra en  
anteckning ock så om detta.  
 
Inskrivningsmyndigheten ska genast i ett rekommenderat brev  
underrätta den som senast har sökt lagfart eller inskrivning  
av förvärv av tomträtt om anteckningen, om föreläggandet eller  
förbudet inte är riktat mot denne. Lag (2011:335).  
 
42 § O m byggnadsnämnden återkallar ett föreläggande eller ett förbud som avses i  
40 §, ska nämnden genast anmäla återkallelsen till inskrivningsmyndigheten.  
 
43 § Så snart byggnadsnämnden har fått kännedom om att ett föreläggande eller  
förbud som avses i 40 § ha r upphävts genom ett lagakraftvunnet beslut eller av  
annan anledning har upphört att gälla, ska nämnden anmäla detta till  
inskrivningsmyndigheten.  
 
44 § Så snart byggnadsnämnden har fått kännedom om att ett föreläggande som  
avses i 40 § har följts, ska näm nden anmäla detta till inskrivningsmyndigheten.  
 
45 § När en anmälan enligt 42, 43 eller 44 § som avser en anteckning som har  
gjorts enligt 41 § har kommit in till inskrivningsmyndigheten, ska myndigheten  
ta bort anteckningen.  
 
Verkan av ett föreläggande e ller förbud vid ägarbyte  
 
46 § Om ett föreläggande enligt 19, 20, 21, 22 eller 23 § eller förbud enligt 33  
§ har riktats mot fastighetens ägare och fastigheten därefter byter ägare,  
gäller föreläggandet eller förbudet i stället mot den nya ägaren.  
 
47 § Om ett föreläggande eller förbud i ett fall som avses i 46 § har förenats  
med löpande vite enligt 4 § lagen ( 1985:206) om viten och ägarbytet har skett  
genom köp, byte eller gåva, gäller vitet mot den nya ägaren räknat från och med  
den första tidsperiod som börjar löpa efter äganderättsövergången under  
förutsättning att vitesföreläggandet dessförinnan har anteckn ats enligt 41 §.  
 
48 § Andra viten än sådana löpande viten som avses i 47 § gäller inte mot den  
nya ägaren vid ett ägarbyte som avses i 46 §. Byggnadsnämnden får i stället  
besluta om ett särskilt vitesföreläggande mot den nya ägaren.  
 
49 § Det som enligt 4 6 och 48 §§ gäller i fråga om byte av ägare till en  
fastighet ska tillämpas också på byte av ägare till en byggnad på mark som  
tillhör någon annan.  
 
50 § I ärenden om förelägganden eller förbud som avses i 46 § ska  
rättegångsbalkens bestämmelser om verkan av att tvisteföremålet överlåts och om  
tredje mans deltagande i rättegång tillämpas.  
 
Byggsanktionsavgifter  
 
51 § Om någon bryter mot en bestämmelse i 8 –10 kap. eller i föreskrifter eller  
beslut som har meddelats med stöd av någon av bestämmelserna i 16 ka p. 2–10 §§  
eller mot en bestämmelse i en EU -förordning om krav på byggnadsverk eller  
byggprodukter, ska tillsynsmyndigheten ta ut en särskild avgift  
(byggsanktionsavgift) enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap.  
12 §. 
 
52 § Byggsanktionsavgiftens storlek ska framgå av de  
föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 16 kap.  
12 §. Avgiften får uppgå till högst 50 prisbasbelopp enligt  
2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. När regeringen  
meddelar föreskrifter om  avgiftens storlek, ska hänsyn tas  
till överträdelsens allvar och betydelsen av den bestämmelse  
som överträdelsen avser. Lag (2013:307).  
 
53 § En byggsanktionsavgift ska tas ut även om överträdelsen inte har skett  
uppsåtligen eller av oaktsamhet.  
 
Avgiften  behöver dock inte tas ut om det är oskäligt med hänsyn till  
 
1. att den avgiftsskyldige på grund av sjukdom inte har förmått att själv eller  
genom någon annan fullgöra sin skyldighet,  
 
2. att överträdelsen berott på en omständighet som den avgiftsskyldige  inte har  
kunnat eller bort förutse eller kunnat påverka, eller  
 
3. vad den avgiftsskyldige har gjort för att undvika att en överträdelse skulle  
inträffa.  
 
53 a § En byggsanktionsavgift får i ett enskilt fall sättas  
ned om avgiften inte står i rimlig propo rtion till den  
överträdelse som har begåtts. Avgiften får sättas ned till  
hälften eller en fjärdedel.  
 
Vid prövningen enligt första stycket ska det särskilt beaktas  
om överträdelsen inte har skett uppsåtligen eller av  
oaktsamhet eller om överträdelsen av andra skäl kan anses  
vara av mindre allvarlig art. Lag (2013:307).  
 
54 § En byggsanktionsavgift ska inte tas ut om rättelse sker innan frågan om  
sanktion eller ingrip ande enligt detta kapitel har tagits upp till överläggning  
vid ett sammanträde med tillsynsmyndigheten.  
 
55 § En byggsanktionsavgift ska inte tas ut om överträdelsen har medfört att ett  
vite har dömts ut.  
 
56 § En byggsanktionsavgift ska inte tas ut om öve rträdelsen avser rivning av en  
byggnad och rivningen har  
 
1. gjorts med stöd av annan lag eller författning,  
 
2. varit nödvändig för att undanröja risk för människors liv eller hälsa eller  
för att avvärja eller begränsa en omfattande skada på annan egendom , eller  
 
3. gjorts på grund av att byggnaden till väsentlig del var skadad till följd av  
en eldsvåda eller någon annan liknande händelse.  
 
57 § En byggsanktionsavgift ska tas ut av  
 
1. den som när överträdelsen begicks var ägare till den fastighet eller de t 
byggnadsverk som överträdelsen avser,  
 
2. den som begick överträdelsen, eller  
 
3. den som har fått en fördel av överträdelsen.  
 
58 § Innan tillsynsmyndigheten beslutar att ta ut en byggsanktionsavgift ska den  
som anspråket riktas mot ges tillfälle att yttra sig.  
 
En byggsanktionsavgift får inte beslutas, om den som anspråket riktas mot inte  
har getts tillfälle att yttra sig inom fe m år efter överträdelsen.  
 
59 § Ett beslut om att ta ut en byggsanktionsavgift ska delges den  
avgiftsskyldige.  
 
60 § Om två eller flera är avgiftsskyldiga för samma överträdelse, är de  
solidariskt ansvariga för betalningen.  
 
61 § En byggsanktionsavgift ska  betalas inom två månader efter det att beslutet  
om att ta ut avgiften har delgetts den avgiftsskyldige enligt 59 §. Det gäller  
dock inte, om tillsynsmyndigheten i beslutet har bestämt en senare  
betalningsdag.  
 
Ett beslut om byggsanktionsavgift får efter s ista betalningsdagen verkställas  
som en dom som har vunnit laga kraft.  
 
Om ett beslut om byggsanktionsavgift inte har verkställts inom tio år från det  
att beslutet vann laga kraft, behöver avgiften inte betalas.  
 
62 § Byggsanktionsavgiften ska tillfalla ko mmunen när det är byggnadsnämnden som  
har beslutat att ta ut avgiften och i övrigt tillfalla staten.  
 
63 § Om en skyldighet att betala en byggsanktionsavgift har upphävts genom ett  
beslut som har vunnit laga kraft, ska tillsynsmyndigheten återbetala avgiften  
jämte ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden från den dag avgiften  
betalades till och med den dag återbetalningen sker.  
 
Överlåtelse av egendom efter en överträdelse  
 
64 § Bestämmelserna om rätt till avdrag på köpeskilling eller hävning av köp i 4  
kap. 12 § jordabalken ska tillämpas när egendom överlåts mot ersättning efter en  
överträdelse som avses i 51 § men innan rättelse har skett, om inte överlåtaren  
vid överlåtelse n upplyst om överträdelsen eller förvärvaren annars känt till  
eller bort känna till överträdelsen.  
 
Tystnadsplikt  
 
65 § Den som i ett ärende som gäller tillsyn enligt denna lag eller EU - 
förordningar i frågor inom lagens tillämpningsområde samt föreskrifte r, domar  
och andra beslut som har meddelats med stöd av lagen eller en sådan EU - 
förordning har fått information om någons affärs - eller driftsförhållanden eller  
förhållanden av betydelse för landets försvar, får inte obehörigen röja eller  
utnyttja informa tionen.  
 
I det allmännas verksamhet tillämpas i stället offentlighets - och sekretesslagen  
(2009:400).  
 
Avgift vid tillsyn  
 
66 § Den myndighet som ska övervaka och utvärdera tekniska  
bedömningsorgan i enlighet med artikel 29.3 i förordning (EU)  
nr 305/2011 ska ha rätt att ta ut avgift för att täcka  
kostnaderna för övervakning och utvärdering. Lag (2013:306).  
 
12 kap. Byggnadsnämnden  
 
1 § I varje kommun ska det finnas en byggnadsnämnd.  
 
2 § Utöver de uppgifter som byggnadsnämnden har enligt andra bestämmelser i  
denna lag ska nämnden  
 
1. verka för en god byggnadskultur samt en god och estetiskt tilltalande stads - 
och landskapsmiljö,  
 
2. uppmärksamt följa den allmänna utvecklingen inom komm unen och dess närmaste  
omgivning samt ta de initiativ som behövs i frågor om planläggning, byggande och  
fastighetsbildning,  
 
3. samarbeta med de myndigheter, organisationer och enskilda vars arbete och  
intressen rör nämndens verksamhet, och  
4. lämna råd oc h upplysningar i frågor som rör nämndens verksamhet.  
 
3 § Om någon begär det, ska byggnadsnämnden ge skriftliga upplysningar om  
planläggning, byggande och fastighetsbildning.  
 
4 § Om det behövs en karta för prövningen av en fråga om bygglov inom ett område  
med sammanhållen bebyggelse (nybyggnadskarta) och sökanden begär det, ska  
byggnadsnämnden tillhandahålla en sådan karta.  
 
5 § Bestämmelserna i kommunallagen (2017:725) om nämnder ska  
gälla för byggnadsnämnden. Lag (2017:761).  
 
6 § Ett delegationsuppdrag enligt 6 kap. 37 §, 7 kap. 5 §  
och 9 kap. 30 § och 37 § andra stycket kommunallagen  
(2017:725) får, utöver det som följer av 6 kap. 38 §  
kommunallagen, inte omfatta befogenhet att  
 
1. avgöra ärenden som är av principiell besk affenhet eller  
annars av större vikt,  
 
2. i andra fall än som avses i 11 kap. 30 –32 §§ och 33 § 1  
besluta förelägganden eller förbud som förenas med vite,  
 
3. besluta förelägganden som förenas med en upplysning om att  
den åtgärd som föreläggandet avser kan komma att utföras  
genom byggnadsnämndens försorg på bekostnad av den som  
föreläggandet riktas mot, eller  
 
4. avgöra frågor om byggsanktionsavgift enligt 11 kap.  
Lag (2018:578).  
 
7 § Byggnadsnämnden ska ha minst en person med arkitektutbildning till s in hjälp  
och i övrigt ha tillgång till personal i den omfattning och med den särskilda  
kompetens som behövs för att nämnden ska kunna fullgöra sina uppgifter på ett  
tillfredsställande sätt.  
 
8 § Byggnadsnämnden får ta ut avgifter för  
 
1. beslut om planbes ked, förhandsbesked, villkorsbesked,  
startbesked, slutbesked och ingripandebesked,  
 
2. beslut om lov,  
 
3. tekniska samråd,  
 
4. slutsamråd,  
 
5. arbetsplatsbesök och andra tillsynsbesök på  
byggarbetsplatsen,  
 
6. upprättande av nybyggnadskartor,  
 
7. framställning av arkivbeständiga handlingar,  
 
8. expediering och kungörelse enligt 9 kap. 41 –41 b §§, och  
 
9. andra tids - eller kostnadskrävande åtgärder.  
Lag (2018:1136).  
 
8 a § Om en avgift tas ut för handläggni ngen av ett ärende  
om förhandsbesked enligt 8 § 1, 8 eller 9 eller ett ärende om  
lov enligt 8 § 2, 8 eller 9, ska avgiften reduceras med en  
femtedel för varje påbörjad vecka som en tidsfrist enligt  
9 kap. 27 § första stycket överskrids. Avgiften ska do ck inte  
reduceras om tidsfristen överskrids på grund av ett beslut  
enligt 9 kap. 28 §.  
 
Om en avgift enligt 8 § 1, 3 eller 9 tas ut för  
handläggningen av en anmälan för en åtgärd som avses i 9 kap.  
16 §, ska avgiften reduceras med en femtedel för varje  
påbörjad vecka som en tidsfrist enligt 9 kap. 45 § första  
stycket överskrids. Lag (2018:1136).  
 
9 § Byggnadsnämnden får ta ut en planavgift för att täcka programkostnader och  
kostnader för andra åtgä rder som behövs för att upprätta eller ändra  
detaljplaner eller områdesbestämmelser, om  
 
1. nämnden ger bygglov för nybyggnad eller ändring av en byggnad, och  
 
2. den fastighet som bygglovet avser har nytta av planen eller  
områdesbestämmelserna.  
 
Det som e nligt första stycket gäller i fråga om en byggnad ska också tilllämpas  
på en anläggning som kräver bygglov enligt föreskrifter som har meddelats med  
stöd av 16 kap. 7 §.  
 
10 § En avgift enligt 8 eller 9 § får inte överstiga kommunens genomsnittliga  
kostnad  för den typ av besked, beslut eller handläggning som avgiften avser.  
 
Grunderna för hur avgifterna ska beräknas ska anges i en taxa som beslutas av  
kommunfullmäktige.  
 
11 § En avgift enligt 8 eller 9 § ska betalas av den som är sökande eller har  
gjort anm älan i det ärende som beskedet, beslutet eller handläggningen avser.  
Avgiften får tas ut i förskott.  
 
13 kap. Överklagande  
 
Överklagande av kommunala beslut  
 
1 § Följande beslut enligt denna lag får överklagas i den  
ordning som gäller för laglighetsprövning enligt 13 kap.  
kommunallagen (2017:725):  
 
1. kommunfullmäktiges beslut om översiktsplan,  
 
2. kommunfullmäktiges beslut om planeringsstrategi för  
översik tsplanering,  
 
3. kommunfullmäktiges beslut om uppdrag åt byggnadsnämnden att  
anta, ändra eller upphäva detaljplaner eller områdesbestämmelser,  
 
4. kommunfullmäktiges beslut om uppdrag åt byggnadsnämnden att  
fatta beslut om skyldighet för fastighetsägare att betala  
kostnader för gator och andra allmänna platser eller att fatta  
beslut om villkoren för sådan betalning,  
 
5. kommunfullmäktiges eller byggnadsnämndens beslut att inte  
anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller  
områdesbestämmelser,  
 
6. komm unfullmäktiges eller byggnadsnämndens beslut om  
grunderna för skyldighet att betala kostnader för gator och  
andra allmänna platser och om generella villkor för sådan  
betalning,  
 
7. kommunfullmäktiges beslut om taxa i ärenden hos  
byggnadsnämnden,  
 
8. kommunens beslut om riktlinjer för exploateringsavtal,  
 
9. regionfullmäktiges beslut om regionplan, och  
 
10. regionfullmäktiges beslut om aktualitetsprövning av  
regionplan. Lag (2020:76).  
 
2 § Kommunala beslut enligt denna lag får int e överklagas i  
den del de avser  
 
1. avbrytande av ett planarbete,  
 
2. planbesked enligt 5 kap. 2 §,  
 
3. andra frågor om gatukostnader än de som avses i 1 § 6,  
 
4. villkorsbesked enligt 9 kap. 19 §,  
 
5. förlängd handläggningstid enligt 9 kap. 27 §,  
 
6. beh ovet av kontrollansvarig, särskilt sakkunnig, tekniskt  
samråd eller slutsamråd,  
 
7. ingripandebesked enligt 11 kap. 7 §, eller  
 
8. en fråga som redan är avgjord genom en detaljplan,  
områdesbestämmelser eller ett förhandsbesked.  
 
Att tvister rörande gatukostnader prövas av mark - och  
miljödomstol framgår av 15 kap. 10 §.  
 
Beslut enligt 3 kap. 9 § andra stycket eller 5 kap. 11 a §  
tredje stycket om huruvida en betydande miljöpåverkan kan  
antas får inte överklagas särskilt. Lag (20 21:785).  
 
2 a § Kommunala beslut att anta, ändra eller upphäva en  
detaljplan eller områdesbestämmelser får överklagas till  
mark - och miljödomstolen. Lag (2016:252).  
 
3 § Andra kommunala beslut enligt denna lag än de som avses i  
1–2 a §§ får överklagas t ill länsstyrelsen. Lag (2016:252).  
 
Överklagande av länsstyrelsens och andra statliga förvaltningsmyndigheters  
beslut  
 
4 § Följande beslut av länsstyrelsen får inte överklagas:  
 
1. beslut enligt 3 kap. 18 a § om ett reviderat  
granskningsyttrande,  
 
2. bes lut enligt 5 kap. 5 b § om vilket planeringsunderlag som  
sannolikt kan behövas för att länsstyrelsen ska kunna fullgöra  
sin skyldighet enligt 5 kap. 22 §,  
 
3. beslut enligt 11 kap. 10 § i frågan om att överpröva  
kommunens beslut, eller  
 
4. beslut enligt 11 kap. 12 § om att  
överprövningsbestämmelserna också ska gälla lov eller  
förhandsbesked inom ett visst geografiskt område eller att ett  
lov eller förhandsbesked inte ska gälla förrän en överprövning  
har avslutats. Lag (2021:752).  
 
5 § Länsstyrelsens beslut enligt 11 kap. 11 § att helt eller i en viss del  
upphäva kommunens beslut om detaljplan, områdesbestämmelser, lov eller  
förhandsbesked får överklagas hos regeringen.  
 
5 a § Länsstyrelsens beslut om planeringsbesked enligt 5 kap.  
10 f § får överklagas till regeringen. Lag (2017:424).  
 
6 § Andra beslut av länsstyrelsen enligt denna lag än de som  
avses i 4, 5 och 5 a §§ och andra beslut av en statlig  
förvaltningsmyndighet enligt denna lag får överklagas till  
mark - och miljödomstol. L ag (2017:424).  
 
7 § Om ett ärende som har överklagats hos en mark - och miljödomstol rör en fråga  
som har särskild betydelse för Försvarsmakten, Fortifikationsverket, Försvarets  
materielverk eller Försvarets radioanstalt, ska domstolen överlämna målet till  
regeringen för prövning.  
 
Rätten att överklaga  
 
8 § Bestämmelser om vem som får överklaga beslut som  
avses i 2 a, 3, 5 och 6 §§ finns i 42 § förvaltningslagen  
(2017:900). Lag (2018:845).  
 
9 § Enbart det förhållandet att någon har underrättats eller  
ska ha underrättats enligt denna lag ger inte denne rätt att  
överklaga beslut som avses i 2 a, 3, 5 och 6 §§.  
Lag (2016:252).  
 
10 § Ett beslut som gäller staten i egenskap av fastighetsägare el ler innehavare  
av en särskild rätt till en fastighet får överklagas av den statliga myndighet  
som förvaltar fastigheten.  
 
10 a § Ett beslut om planeringsbesked enligt 5 kap. 10 f §  
får överklagas endast av kommunen. Lag (2017:424).  
 
11 § Ett beslut att an ta, ändra eller upphäva en detaljplan eller  
områdesbestämmelser får överklagas endast av den som före utgången av  
granskningstiden skriftligen har framfört synpunkter som inte har blivit  
tillgodosedda.  
 
Den inskränkning i rätten att överklaga som följer av  första stycket gäller inte  
om 
 
1. beslutet har gått emot sakägaren genom att förslaget ändrats efter  
granskningstiden, eller  
 
2. överklagandet grundas på att beslutet inte har tillkommit i laga ordning.  
 
12 § En sådan ideell förening eller annan juridisk person som  
avses i 16 kap. 13 § miljöbalken får överklaga  
 
1. ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan vars  
genomförande kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på  
grund av att planområdet får tas i anspråk på ett sådant sätt  
som anges i 4 kap. 34 § andra stycket denna lag, och  
 
2. ett beslut att ge bygglov eller positivt förhandsbesked för  
en åtgärd som anges i 4 kap. 2 § första stycket 3 a och som  
ska föregås av  en bedömning av om åtgärden kan antas medföra  
en betydande miljöpåverkan.  
 
Rätten att överklaga enligt första stycket gäller dock inte  
beslut som rör Försvarsmakten, Fortifikationsverket,  
Försvarets materielverk eller Försvarets radioanstalt.  
Lag (2021 :785).  
 
13 § En sådan ideell förening eller annan juridisk person som avses i 16 kap.  
13 § miljöbalken eller en sådan ideell förening som avses i 16 kap. 14 §  
miljöbalken får överklaga ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan  
som innebär att  ett område inte längre ska omfattas av strandskydd enligt 7 kap.  
miljöbalken.  
 
14 § Ett beslut om lov eller förhandsbesked inom sådana skydds - eller 
säkerhetsområden som avses i 9 kap. 13 § får överklagas av  
 
1. Transportstyrelsen, om beslutet rör en civi l flygplats,  
 
2. Strålsäkerhetsmyndigheten, om beslutet rör en kärnkraftsreaktor eller annan  
kärnteknisk anläggning, och  
 
3. Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, i andra  
fall än de som anges i 1 och 2.  
 
15 § Ett beslut om startbesked får överklagas endast av  
sökanden eller anmälaren i ärendet. Lag (2015:668).  
 
Överklagandetid m.m.  
 
16 §  Bestämme lser om överklagande av ett beslut som avses  
i 2 a, 3, 5, 5 a och 6 §§ finns i 43 –47 §§ förvaltningslagen  
(2017:900).  
 
Tiden för överklagande av ett beslut att anta, ändra eller  
upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser räknas dock  
från den dag d å beslutet eller justeringen av protokollet  
över beslutet har tillkännagetts på kommunens anslagstavla.  
När beslutet har fattats av kommunfullmäktige, ska det som  
enligt 43–47 §§ förvaltningslagen gäller i fråga om den  
myndighet som har meddelat beslut et i stället gälla  
kommunstyrelsen.  
 
Tiden för överklagande av ett beslut om lov eller  
förhandsbesked räknas, för alla som inte ska delges beslutet  
enligt 9 kap. 41 §, från den dag som infaller en vecka efter  
att beslutet har kungjorts i Post - och Inri kes Tidningar.  
Lag (2018:845).  
 
Prövningen av ett överklagande  
 
17 § Den myndighet som prövar ett överklagande av ett beslut att anta, ändra  
eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser ska endast pröva om det  
överklagade beslutet strider mot någon rättsregel på det sätt som klaganden har  
angett eller som framgår av omständigheterna.  
 
Om myndigheten vid en prövning enligt första stycke t finner att beslutet strider  
mot en rättsregel, ska beslutet upphävas i sin helhet. Annars ska beslutet  
fastställas i sin helhet. Beslutet ska inte upphävas om det är uppenbart att  
felet saknar betydelse för avgörandet. Om kommunen har medgett det, får do ck 
beslutet upphävas i en viss del eller ändras på annat sätt. Ändringar som har  
ringa betydelse får göras utan kommunens medgivande.  
 
Om kommunen begär det, får myndigheten förordna att det överklagade beslutet i  
sådana delar som uppenbarligen inte berörs  av överklagandet får genomföras trots  
att överklagandet inte har avgjorts slutligt. Ett sådant förordnande får inte  
överklagas.  
 
18 § Om länsstyrelsen enligt 11 kap. 12 § har beslutat att  
överpröva en kommuns beslut om ett lov eller förhandsbesked,  
får länsstyrelsen besluta att ett överklagande av samma  
kommunala beslut inte ska prövas förrän ärendet om  
överprövning enligt 11 kap. är slutligt avgjort.  
Lag (2016:252).  
 
14 kap. Skadeersättning och inlösen  
 
1 § Detta kapitel innehåller bestämmelser om  
 
1. skyldighet för kommunen att betala ersättning för skador som uppkommer till  
följd av beslut enligt denna lag,  
 
2. skyldighet för kommunen och andra att lösa in eller på annat sätt förvärva  
rätt till egendom,  
 
3. hur en skada ska bedömas och ersättning beräknas,  
 
4. kommunens rätt till ersättning i vissa fall, och  
 
5. att rätten till ersättning eller inlösen kan gå förlorad.  
 
Ersättning i samband med en myndighets tillträde m.m.  
 
2 § Om en skada har uppkommit till följd av en åtgärd som  
avses i 11 kap. 8 § första stycket 1 eller tredje stycket,  
har den skadelidande rätt till ersättning av kommunen eller,  
om åtgärd en har vidtagits på uppdrag av en statlig myndighet,  
av staten. Lag (2018:59).  
 
Ersättning vid vissa förelägganden  
 
3 § Om byggnadsnämnden med stöd av 11 kap. 22 eller 23 § har  
meddelat ett föreläggande som innebär att ett byggnadsverk  
ska tas bort eller bli föremål för en annan åtgärd eller att  
en utfart eller annan utgång ska ändras, har den som äger  
byggnadsverket rätt till ersättning för den skada som  
föreläggandet medför. Lag (2014:900).  
 
Ersättning på grund av vägrat bygglov  
 
4 § Om ersättning har betalats för gatukostnader enligt 6 kap. 24 eller 25 §  
eller enligt motsvarande äldre bestämmelser, ska kommunen betala tillbaka  
ersättningen i den mån skada uppkommer genom att fastighetsägaren på grund av  
att bygglov vägras inte kan  använda fastigheten på det sätt som förutsattes när  
ersättningen togs ut.  
 
Kommunen ska också betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från den dag  
ersättningen betalades till kommunen.  
 
5 § Om bygglov vägras för en åtgärd som avser att en byggnad so m är förstörd  
genom en olyckshändelse eller riven ska ersättas med en i huvudsak likadan  
byggnad, har fastighetens ägare rätt till ersättning av kommunen för den skada  
som det vägrade bygglovet medför.  
 
Om den byggnad som ska ersättas inte är förstörd geno m en olyckshändelse, gäller  
rätten till ersättning endast om den skada som det vägrade bygglovet medför är  
betydande i förhållande till värdet av den berörda delen av fastigheten.  
 
Rätten till ersättning gäller endast om ansökan om bygglov har gjorts inom fem 
år från det att byggnaden revs eller förstördes.  
 
Ersättning på grund av vägrat marklov  
 
6 § Om marklov vägras med stöd av 9 kap. 35 § första stycket 2 eller 3, har  
fastighetens ägare rätt till ersättning av kommunen för den skada som det  
vägrade markl ovet medför.  
 
Rätten till ersättning gäller dock endast om det vägrade marklovet innebär att  
pågående markanvändning avsevärt försvåras inom den berörda delen av  
fastigheten.  
 
Ersättning på grund av rivningsförbud eller vägrat rivningslov  
 
7 § Om en detaljplan eller områdesbestämmelser innehåller ett rivningsförbud  
eller om ett rivningslov vägras enligt 9 kap. 34 §, har fastighetens ägare rätt  
till ersättning av kommunen för den  skada som rivningsförbudet eller det vägrade  
rivningslovet medför.  
 
Rätten till ersättning gäller dock endast om den skada som rivningsförbudet  
eller det vägrade rivningslovet medför är betydande i förhållande till värdet av  
den berörda delen av fastighet en. 
 
Ersättning när en detaljplan ändras eller upphävs  
 
8 § Om ett område som enligt en detaljplan har varit avsett för allmän  
samfärdsel kommer att helt eller delvis användas för ett annat ändamål eller få  
sitt höjdläge ändrat när en ny eller ändrad detal jplan genomförs, har den som  
äger en fastighet som ligger intill området rätt till ersättning av väghållaren  
för den skada som genomförandet av den nya eller ändrade detaljplanen medför för  
ägaren.  
 
9 § Om en detaljplan ändras eller upphävs före genomföran detidens utgång, har  
den som äger en fastighet rätt till ersättning av kommunen för den skada som  
ändringen eller upphävandet medför för ägaren.  
 
En sådan rätt till ersättning gäller också om ändringen eller upphävandet sker  
efter genomförandetidens utgång  och skadan avser en åtgärd som när  
genomförandetiden löpte ut omfattades av ett bygglovsärende som inte var  
slutligt avgjort.  
 
Ersättning på grund av bestämmelser om skydd, placering, utformning och  
utförande av byggnadsverk och tomter  
 
10 § Om kommunen i en detaljplan inför en bestämmelse som  
avses i 4 kap. 8 § 1 eller 16 § 3 eller i områdesbestämmelser  
inför en bestämmelse som a vses i 4 kap. 42 § andra stycket,  
har den som äger en fastighet som berörs av bestämmelsen rätt  
till ersättning av kommunen för den skada som bestämmelsen  
medför.  
 
Rätten till ersättning gäller dock endast om bestämmelsen  
innebär att pågående markanvändnin g avsevärt försvåras inom  
berörd del av fastigheten.  
 
Första och andra styckena gäller inte bestämmelser om  
rivningsförbud. För sådana bestämmelser gäller i stället  
7 §. Lag (2014:900).  
 
Ersättning på grund av områdesbestämmelser om vegetation och markyta  
 
11 § Om kommunen i områdesbestämmelser för ett område som  
avses i 9 kap. 13 § inför en bestämmelse om vegetation eller  
om markytans utformning eller höjdläge, har den som äger en  
fastighet som berörs av bestämmelsen rätt till ersättning av  
kommunen för de n skada som bestämmelsen medför.  
 
Rätten till ersättning gäller dock endast om bestämmelsen  
innebär att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom  
berörd del av fastigheten. Lag (2011:335).  
 
Ersättning till innehavare av särskild rätt  
 
12 § Det som enligt 5 –11 §§ gäller i fråga om fastighetens ägare ska gälla också  
den som har en särskild rätt till fastigheten.  
 
Inlösen  
 
13 § Om ett beslut som avses i 5, 6 eller 7 §, 9 § första  
stycket eller 1 0 eller 11 § medför att användningen av  
fastigheten synnerligen försvåras, är kommunen skyldig att på  
fastighetsägarens begäran lösa in fastigheten.  
 
14 § Kommunen är skyldig att på fastighetsägarens begäran  
lösa in mark eller annat utrymme som enligt deta ljplanen ska  
användas för  
 
1. en allmän plats som kommunen ska vara huvudman för,  
eller 
 
2. annat än enskilt byggande.  
 
Skyldigheten enligt första stycket 2 gäller inte om bygglov  
ges enligt 9 kap. 32 a § första stycket. Lag (2014:900).  
 
15 § Om mark eller  annat utrymme enligt en detaljplan ska  
användas för en allmän plats som har enskilt huvudmannaskap,  
är den som ska vara huvudman för platsen skyldig att på  
fastighetsägarens begäran förvärva äganderätt, nyttjanderätt  
eller annan särskild rätt till marken eller utrymmet.  
 
Första stycket gäller inte om staten enligt 16 § eller  
kommunen enligt 17 § är skyldig att lösa in marken eller  
utrymmet. Lag (2014:900).  
 
16 § Om mark eller annat utrymme enligt en detaljplan ska  
användas för en väg som staten ska vara väghållare för enligt  
väglagen (1971:948) och som har enskilt huvudmannaskap, är  
staten skyldig att på fastighetsägarens begäran förvärva  
äganderätt, nyttjande rätt eller annan särskild rätt till  
marken eller utrymmet. Lag (2014:900).  
 
17 § Om mark eller annat utrymme enligt en detaljplan ska  
användas för en väg som kommunen ska vara väghållare för  
enligt väglagen (1971:948) men som har enskilt  
huvudmannaskap, är  kommunen skyldig att på fastighetsägarens  
begäran förvärva äganderätt, nyttjanderätt eller annan  
särskild rätt till marken eller utrymmet. Lag (2014:900).  
 
18 § Om mark eller annat utrymme enligt en detaljplan ska användas för enskilt  
byggande men också f ör en allmän ledning, en allmän trafikanläggning eller en  
trafikanläggning som är gemensam för flera fastigheter, är den som ska vara  
huvudman för anläggningen skyldig att på fastighetsägarens begäran förvärva  
nyttjanderätt eller annan särskild rätt i den omfattning som behövs för  
ändamålet.  
 
19 § Den som är skyldig att förvärva en rätt till mark eller utrymme enligt 15,  
16, 17 eller 18 § får bestämma vilken rätt som förvärvet ska avse.  
 
20 § Skyldigheterna i 14 –17 §§ gäller inte för tid då tillfällig användning av  
marken eller utrymmet enligt detaljplanen får pågå enligt det som följer av 4  
kap. 26–29 §§.  
 
21 § Har upphävts genom lag (2012:187).  
 
Bedömningen av en skadas betydelse  
 
22 § V id bedömningen av en skadas betydelse enligt någon  
av bestämmelserna i 5 –7 och 10–13 §§ ska hänsyn också tas  
till 
 
1. andra beslut som avses i 5 –7 och 10–13 §§,  
 
2. beslut enligt 3 kap. 2 § kulturmiljölagen (1988:950),  
 
3. beslut enligt 7 kap. 3, 5, 6, 9 , 22 eller 24 §  
miljöbalken,  
 
4. beslut som innebär att tillstånd enligt 7 kap. 11 § andra  
stycket eller 28 b –29 a §§ miljöbalken inte ges,  
 
5. förelägganden eller förbud enligt 12 kap. 6 § fjärde  
stycket miljöbalken,  
 
6. beslut som innebär att dispens inte ges i fråga om de  
bestämmelser som avses i 1 –5, 
 
7. beslut enligt 18 § skogsvårdslagen (1979:429), och  
 
8. inverkan av föreskrifter som har meddelats med stöd av  
30 § skogsvårdslagen.  
 
Första stycket gäller endast i  fråga om beslut och  
föreskrifter som har meddelats inom tio år före det senaste  
beslutet.  
 
Att en talerätt eller rätt till ersättning eller inlösen med  
anledning av ett beslut som avses i första stycket har gått  
förlorad till följd av bestämmelserna i 15 kap. 4 § eller  
motsvarande bestämmelser i miljöbalken eller kulturmiljölagen  
hindrar inte att hänsyn tas till beslutet. Lag (2017:568).  
 
Ersättningens bestämmande  
 
23 § Vid bestämmande av ersättning enligt detta kapitel ska 4 kap.  
expropriationslage n (1972:719) tillämpas.  
 
24 § I fall som avses i någon av bestämmelserna i 3 och 5 –8 §§, 9 § första  
stycket samt 10 –12 §§ ska, trots det som sägs i 23 §, ersättning för minskning  
av en fastighets marknadsvärde bestämmas  
 
1. som skillnaden mellan fastighete ns marknadsvärde före och efter beslutet  
eller den åtgärd som avses i 8 §, och  
 
2. utan hänsyn till förväntningar om ändring av markanvändningen.  
 
Vid bestämmande av ersättningen ska 4 kap. 1 § andra stycket expropriationslagen  
(1972:719) tillämpas.  
 
I fall som avses i 5, 7 och 12 §§ ska ersättningen minskas med ett belopp som  
motsvarar det som på grund av 5 § andra stycket och 7 § andra stycket ska tålas 
utan ersättning.  
 
Ersättning för kommunens kostnader enligt detta kapitel  
 
25 § Om kommunens införande av ett rivningsförbud som avses i 7 § eller en  
bestämmelse som avses i 10 § har gjorts efter ett planföreläggande enligt 11  
kap. 15 § och för att t illgodose ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap.  
miljöbalken, är staten skyldig att ersätta kommunen dess kostnader för  
ersättning eller inlösen.  
 
26 § Om kommunen har betalat ersättning på grund av någon av bestämmelserna i 6,  
11 och 12 §§, är ägaren till  den anläggning för vilken skydds - eller 
säkerhetsområdet har beslutats skyldig att ersätta kommunen dess kostnader för  
ersättning eller inlösen.  
 
Förlorad rätt till ersättning eller inlösen  
 
27 § Den som inte anmäler sina anspråk inom den tid som avses i 5 kap. 26 §  
förlorar sin rätt till ersättning eller inlösen.  
 
Trots det som sägs i första stycket gäller rätt till ersättning eller inlösen om  
skadan inte rimligen kunde förutses inom den angivna tiden.  
 
15 kap. Domstolsprövning m.m.  
 
1 § Om annat inte anges i denna lag, ska, utöver det som följer av 6 kap. 17 §  
och 14 kap. 23 och 24 §§ denna lag, expropriationslagen (1972:719) tillämpas i  
mål om  
 
1. inlösen enligt 6 kap. 13, 14, 15 eller 16 §, och  
 
2. ersättning eller inlösen eller förvärv av nyttjanderätt eller annan särskild  
rätt i fall som avses i någon av bestämmelserna i 14 kap. 2 –18 §§.  
 
2 § En talan om inlösen enligt 6 kap. 13 § får väckas  även om beslutet att anta  
detaljplanen inte har vunnit laga kraft.  
 
3 § Om en talan om inlösen av ett markområde enligt 6 kap. 14 § har väckts, ska  
mark - och miljödomstolen omedelbart underrätta lantmäterimyndigheten.  
 
Om det vid prövningen av målet om in lösen pågår ett ärende om fastighetsbildning  
i överensstämmelse med den detaljplan som gäller för markområdet, ska målet om  
inlösen förklaras vilande till dess att fastighetsbildningsärendet är slutligt  
avgjort.  
 
Om en fastighet bildas som överensstämmer m ed detaljplanen, förfaller kommunens  
talan om inlösen.  
 
4 § En talan om inlösen av mark eller utrymme enligt 6 kap. 15 § ska väckas inom  
tre år efter utgången av detaljplanens genomförandetid.  
 
Om det vid prövningen av målet om inlösen pågår ett ärende om en förlängning  
eller förnyelse av genomförandetiden, ska målet om inlösen förklaras vilande  
till dess ärendet om genomförandetiden är slutligt avgjort.  
 
Om genomförandetiden förlängs eller förny as, förfaller kommunens talan om  
inlösen.  
 
5 § I fall som avses i 14 kap. 3 –7 och 9–13 §§ ska talan väckas inom två år från  
den dag då det beslut som talan grundas på vann laga kraft.  
 
I fall som avses i 14 kap. 2 och 8 §§ ska talan väckas inom två år från  den dag  
då den åtgärd som talan grundas på utfördes.  
 
En talan får dock väckas senare än som anges i första och andra styckena, om  
skadan inte rimligen kunde förutses inom tvåårsperioden.  
 
6 § Ersättning enligt 14 kap. 2, 3 och 5 –13 §§ ska bestämmas i pen gar som ska  
betalas på en gång eller, om det finns särskilda skäl, med ett visst årligt  
belopp. Om ersättningen ska betalas årligen och förhållandena ändras, ska det  
årliga beloppet omprövas på begäran av kommunen, fastighetsägaren eller den som  
har en sär skild rätt till fastigheten.  
 
Om kommunen begär det och det inte är uppenbart oskäligt, ska domstolen förordna  
att ersättning enligt 14 kap. 7, 10 eller 12 § ska betalas ut först när vissa  
åtgärder med byggnaden har utförts.  
 
7 § Om kommunen och fastighets ägaren eller den som har en särskild rätt till  
fastigheten har träffat avtal eller uppenbarligen förutsatt att något ska gälla  
i fråga om ersättning gäller det även mot en ny ägare av fastigheten eller en ny  
innehavare av den särskilda rätten.  
 
8 § Om domstolen i ett mål som avses i 1 § ogillar en talan på grund av att en  
fastighetsägare eller någon som har en särskild rätt till e n fastighet har  
inlett rättegången utan tillräckliga skäl, får domstolen förordna att den som  
väckte talan ska bära sina egna kostnader. Om rättegången inleddes trots att det  
måste ha varit uppenbart för den som väckte talan att talan väcktes utan skälig  
grund, får domstolen dessutom förplikta den som väckte talan att ersätta  
motparten för dennes rättegångskostnader.  
 
9 § På begäran av den som har rätt till ersättning som har fastställts i ett mål  
om inlösen enligt denna lag, ska den väckta frågan om avståe nde av mark eller  
annat utrymme förfalla i den del som rör dennes rätt, om  
 
1. ersättningen inte har nedsatts på det sätt som sägs i expropriationslagen  
(1972:719), och  
 
2. marken eller utrymmet inte har tillträtts eller övergått enligt 6 kap. 10 §  
expropr iationslagen.  
 
10 § En tvist mellan kommunen och en fastighetsägare om  
ersättning för gatukostnader eller kostnader för andra  
allmänna platser eller om villkoren för betalning av sådan  
ersättning prövas av den mark - och miljödomstol inom vars  
område fastig heten ligger.  
 
I ett sådant mål ska lagen (2010:921) om mark - och 
miljödomstolar tilllämpas. I mål om jämkning av ersättning  
enligt 6 kap. 33 § ska dock expropriationslagen (1972:719)  
tillämpas i fråga om rättegångskostnader.  
 
Om fastighetsägaren förlorar ett mål om jämkning på grund av  
att fastighetsägaren har inlett rättegången utan tillräckliga  
skäl, får domstolen förordna att fastighetsägaren ska bära  
sina egna kostnader. Om fastigh etsägaren inledde rättegången  
trots att det måste ha varit uppenbart för fastighetsägaren  
att talan väcktes utan skälig grund, får domstolen dessutom  
förplikta fastighetsägaren att ersätta kommunens  
rättegångskostnader. Lag (2012:820).  
 
16 kap. Bemyndigand en 
 
Föreskrifter om planer och områdesbestämmelser  
 
1 § Regeringen får meddela föreskrifter om  
 
1. att åtgärder som avses i 4 kap. 2 § första stycket 3 a i  
vissa fall inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan,  
 
2. när det kan antas medföra en bet ydande miljöpåverkan att  
 
a) vidta en åtgärd som avses i 4 kap. 2 § första stycket 3,  
eller 
 
b) genomföra en detaljplan på grund av ett sådant  
ianspråktagande som avses i 4 kap. 34 § andra stycket, och  
 
3. undantag från kommunens skyldighet enligt 5 kap. 32 eller  
39 § att skicka handlingar om detaljplaner eller  
områdesbestämmelser till länsstyrelsen. Lag (2021:785).  
 
1 a § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer  
får meddela föreskrifter  om standarder för utformning av  
 
1. översiktsplaner enligt 3 kap.,  
 
2. detaljplaner med planbeskrivningar och områdesbestämmelser  
enligt 4 kap.,  
 
3. grundkartor enligt 5 kap. 8 §, och  
 
4. regionplaner enligt 7 kap.  
Lag (2020:76).  
 
Föreskrifter om byggn adsverk, tomter och allmänna platser m.m.  
 
2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer  
får meddela föreskrifter om  
 
1. att det som gäller i fråga om en byggnad i 8 kap. 1 och  
2 §§ ska tillämpas också på en annan anläggning än en byggnad,  
 
2. att det som gäller i fråga om en byggnad i 8 kap. 1 § 2 ska  
tillämpas också på skyltar och ljusanordningar,  
 
3. vad som krävs för att ett byggnadsverk, skyltar och ljusan - 
ordningar ska anses uppfylla kraven i 8 kap. 1 och 4 §§,  
 
4. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5 §§ eller vid tillämp - 
ning av 8 kap. 7 och 8 §§ alltid ska uppfyllas vid nybyggnad,  
ombyggnad eller annan ändring av en byggnad,  
 
5. att vissa krav trots 8 ka p. 2 och 5 §§ eller vid tillämp - 
ning av 8 kap. 7 och 8 §§ inte behöver uppfyllas vid nybygg - 
nad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad,  
 
6. att krav enligt 8 kap. 4 § första stycket 6 trots  
8 kap. 5 § alltid ska uppfyllas i fråga om andra byggnade r än  
bostadshus när detta behövs till följd av Sveriges medlemskap  
i Europeiska unionen, och  
 
7. att krav enligt 8 kap. 4 § första stycket 11 trots  
8 kap. 5 § alltid ska uppfyllas i fråga om andra byggnader än  
bostadshus. Lag (2020:239).  
 
3 § Regering en eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela  
föreskrifter om att vissa slags hinder mot tillgänglighet eller användbarhet vid  
tillämpningen av 8 kap. 2 eller 12 § ska anses vara enkla att avhjälpa.  
 
4 § Regeringen eller den myndighet som reg eringen bestämmer får meddela  
föreskrifter om sådana undantag från de tekniska egenskapskrav som avses i 8  
kap. 4 § som det finns särskilda skäl för och avser nybyggnad eller ändring av  
en byggnad i experimentsyfte. Undantagen får inte medföra en oacceptab el risk  
för människors hälsa eller säkerhet.  
 
5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de  
föreskrifter om krav på byggnadsverk, tomter, allmänna platser och annat som  
omfattas av 8 kap. och som utöver bestämmelserna i 8 kap. behövs  
 
1. till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa, och  
 
2. för en lämplig utformning av byggnadsverk, tomter,  områden för andra  
anläggningar än byggnader och allmänna platser.  
 
Föreskrifter om byggprodukter  
 
6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer  
får meddela föreskrifter om  
 
1. vad som krävs för att en byggprodukt enligt 8 kap. 19 §  
ska an ses lämplig för att ingå i ett byggnadsverk,  
 
2. märkning av byggprodukter enligt 8 kap. 21 § 3 som  
förutsättning för att de ska få släppas ut på marknaden och  
användas,  
 
3. typgodkännanden och tillverkningskontroll enligt 8 kap. 22  
och 23 §§,  
 
4. att e n byggprodukt måste vara typgodkänd enligt 8 kap.  
22 § för att få användas i ett byggnadsverk,  
 
5. på vilket eller vilka språk handlingar och information  
inom denna lags tillämpningsområde ska tillhandahållas, när  
krav på tillhandahållande är en följd av Sveriges medlemskap  
i Europeiska unionen,  
 
6. sådan ersättning som anges i 11 kap. 8 b och 8 c §§, och  
 
7. avgift vid tillsyn enligt 11 kap. 66 §.   
 
Föreskrifter enligt första stycket 4 får endast avse  
typgodkä nnande som behövs till skydd för liv, personlig  
säkerhet eller hälsa. Lag (2018:59).  
 
Föreskrifter om bygglov och förhandsbesked  
 
7 § Regeringen får meddela föreskrifter om att det, utöver det som följer av 9  
kap. 2–7 §§, krävs bygglov för  
 
1. skyltar och  ljusanordningar, och  
 
2. andra anläggningar än byggnader, om anläggningarna genom sin storlek eller  
funktion kan ha en betydande inverkan på omgivningen.  
 
7 a § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om vilka  
uppgifter som en ansökan om lov elle r förhandsbesked avseende  
en åtgärd enligt 4 kap. 2 § första stycket 3 a ska innehålla  
för att åtgärdens miljöpåverkan ska kunna bedömas.  
 
Regeringen får vidare meddela föreskrifter om att ett beslut  
om lov eller förhandsbesked avseende en åtgärd enlig t 4 kap.  
2 § första stycket 3 a ska innehålla en redovisning av de skäl  
som medför att åtgärden kan antas eller inte kan antas medföra  
en betydande miljöpåverkan. Lag (2021:785).  
 
Föreskrifter om anmälningsplikt  
 
8 § Regeringen får meddela föreskrifter om att anmälan  
krävs för vissa åtgärder enligt 9 kap. 16 §.  
Lag (2018:1136).  
 
Föreskrifter om funktionskontrollanter, kontrollansvariga och sakkunniga  
 
9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får  meddela  
 
1. föreskrifter om funktionskontrollanter enligt 8 kap. 25 §,  
 
2. föreskrifter om vad som i fråga om kunskap, erfarenhet och certifiering krävs  
av sådana kontrollansvariga och sakkunniga som avses i 10 kap., och  
 
3. de föreskrifter i övrigt om ko ntrollansvariga och sakkunniga som behövs  
utöver bestämmelserna i 10 kap. 9 –13 §§.  
 
10 § Regeringen får meddela föreskrifter om vilka små åtgärder som enligt 10  
kap. 10 § 2 innebär ett undantag från kravet på kontrollansvarig enligt 10 kap.  
9 §. 
 
Föreskrif ter om kontroll  
 
11 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer  
får meddela ytterligare föreskrifter om   
 
1. kontroll av att föreskrifter som har meddelats med stöd av  
2, 5 eller 6 § följs, och  
 
2. kontroll av att kraven enligt förordning (EU) 2016/424  
uppfylls. Lag (2018:59).  
 
Föreskrifter om tillsyn och byggsanktionsavgifter  
 
12 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om tillsyn och  
byggsanktionsavgifter enligt 11 kap.  
 
Föreskrifter i  extraordinära situationer  
 
13 § Om det har inträffat en naturhändelse med synnerligen omfattande negativa  
effekter på miljön eller egendom och om det behövs för att nödvändiga åtgärder  
snabbt ska kunna vidtas, får regeringen meddela föreskrifter om tidsbe gränsade  
undantag från  
 
1. krav på att hänsyn ska tas till allmänna intressen vid lokalisering av  
bebyggelse enligt 2 kap.,  
 
2. krav på byggnader, andra anläggningar, tomter, allmänna platser och områden  
för andra anläggningar än byggnader enligt 8 kap.,  
 
3. krav på att en åtgärd ska vara förenlig med en detaljplan eller  
områdesbestämmelser,  
 
4. krav på bygglov, rivningslov och marklov enligt 9 kap., samt  
 
5. bestämmelserna i 10 kap. om förfarandet efter bygg - och rivningslov m.m.  
 
13 a § Om tillströmningen av asylsökande har varit eller kan  
väntas bli särskilt omfattande och om det är nödvändigt för  
att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas, f år  
regeringen meddela föreskrifter om undantag från  
 
1. kraven på att hänsyn ska tas till allmänna intressen vid  
lokalisering av bebyggelse enligt 2 kap. 6, 9 och 10 §§,  
 
2. kraven på tomter, allmänna platser och områden för andra  
anläggningar än bygg nader enligt 8 kap. 9 –12 §§,  
 
3. kraven på bygglov, rivningslov och marklov enligt 9 kap. 2  
och 10–13 §§, och  
 
4. bestämmelserna om genomförandet av bygg -, rivnings - och  
markåtgärder i 10 kap. 2 –4 §§.  
 
Sådana föreskrifter om undantag ska vara proporti onella i  
förhållande till de intressen som de bestämmelser som anges i  
första stycket 1 –4 avser att skydda och främja.  
Föreskrifterna får endast avse åtgärder för ändring av  
byggnadsverk eller nybyggnad av enkla byggnadsverk och avse  
åtgärder som pågå r under högst tre år. Lag (2017:985).  
 
13 b § Om spridningen av en samhällsfarlig sjukdom innebär en  
påtaglig risk för att lokalerna för hälso - och sjukvård inte  
räcker till, och om det behövs för att nödvändiga åtgärder  
snabbt ska kunna vidtas, får regeringen meddela föreskrifter  
om tidsbegränsade undantag från  
 
1. kraven på att hänsyn ska tas till allmänna intressen enligt  
2 kap. 6, 9 och 10 §§,  
 
2. kraven p å tomter, allmänna platser och områden för andra  
anläggningar än byggnader enligt 8 kap. 9 -12 §§,  
 
3. kraven på bygglov, rivningslov och marklov enligt 9 kap. 2  
och 10 -13 §§, och  
 
4. bestämmelserna om genomförandet av bygg -, rivnings - och  
markåtgärder  i 10 kap. 2 -4 §§.  
 
Föreskrifterna om undantag ska vara proportionella i  
förhållande till de intressen som de bestämmelser som anges i  
första stycket avser att skydda och främja. Lag (2020:253).  
 
14 § Om riket är i krig eller krigsfara eller om det råde r sådana utomordentliga  
förhållanden som beror på krig eller krigsfara som riket har befunnit sig i, får  
regeringen meddela sådana från denna lag avvikande föreskrifter som är av  
betydelse för totalförsvaret eller som behövs för att nödvändig  
byggnadsverks amhet i övrigt ska kunna utföras.  
 
 
Övergångsbestämmelser  
 
2010:900  
 
1. Denna lag träder i kraft den 2 maj 2011 då plan - och bygglagen (1987:10) och  
lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. ska upphöra att  
gälla.  
 
2. Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för mål och ärenden som har  
påbörjats före den 2 maj 2011 och mål och ärenden som avser överklagande av  
beslut i ett sådant  mål eller ärende till dess målet eller ärendet är slutligt  
avgjort.  
 
3. För överträdelser som har ägt rum före den 2 maj 2011 ska äldre bestämmelser  
tillämpas på prövningen i sak. Den nya lagen ska dock tillämpas, om den leder  
till lindrigare påföljd.  
 
4. Generalplaner som den 1 maj 2011 gäller som områdesbestämmelser enligt 17  
kap. 3 § första stycket i den upphävda plan - och bygglagen ska även i  
fortsättningen gälla som områdesbestämmelser.  
 
5. Stadsplaner, byggnadsplaner, avstyckningsplaner och andra pla ner och  
bestämmelser som den 1 maj 2011 enligt 17 kap. 4 § i den upphävda plan - och 
bygglagen ska anses ha antagits med stöd av den upphävda lagen ska även i  
fortsättningen anses ha antagits med stöd av den upphävda lagen. Bestämmelserna  
i 17 kap. 4 § sist a stycket i den upphävda plan - och bygglagen gäller  
fortfarande för sådana planer.  
 
6. Bestämmelserna i 6 kap. 15 § gäller inte i fråga om planer som avses i  
punkten 5.  
 
7. Bestämmelserna i 4 kap. 7 § gäller inte inom områden som  
omfattas av en byggnadsplan eller avstyckningsplan som avses i  
punkten 5. Lag (2011:335).  
 
8. Bestämmelserna i 9 kap. 32 § gäller inte inom områden som omfattas av en  
stadsplan eller byggnadsplan som avses i punkten 5.  
 
9. Fastighetsplaner enligt den upphävda plan - och bygglagen och tomtindelningar  
som före den 2 maj 2011 gäller som fastighetsplaner enligt 17 kap. 11 § i den  
upphävda lagen ska i fortsättningen gälla som detaljplanebestämmelser enli gt 4 
kap. 18 § i den nya lagen.  
 
10. Sådana förbud mot nybyggnad som avses i 17 kap. 14 § i den upphävda plan - 
och bygglagen ska i fortsättningen gälla som detaljplanebestämmelser enligt 4  
kap. 14 § 1 i den nya lagen.  
 
11. I områden som avses i 17 kap. 16 § första stycket i den upphävda plan - och 
bygglagen ska det som gäller för detaljplaner i 11 kap. 10 och 11 §§ i den nya  
lagen också tillämpas i fråga om bygglov, marklov och förhandsbesked.  
 
12. Kravet på marklov för schaktning, fyllning, trädfällning ell er andra  
åtgärder enligt 17 kap. 16 § andra stycket eller 17 § i den upphävda plan - och 
bygglagen ska gälla även i fortsättningen. För marklovsprövningen gäller 9 kap.  
11–13 §§ i den nya lagen.  
 
13. I ett beslut om bygglov får byggnadsnämnden förklara att  
en sådan avvikelse från en stadsplan, byggnadsplan,  
avstyckningsplan eller tomtindelning som avses i 17 kap.  
18 a § i den upphävda plan - och bygglagen ska anses vara en  
sådan avvikelse som avses i 9 kap. 30 § första stycket 1 b i  
den nya lagen. Lag (2011:335).  
 
14. Har upphävts genom lag (2014:900).  
 
15. Den upphävda plan - och bygglagen gäller fortfarande för ersättning med  
anledning av  
 
a) ett sådant beslut som avses i 1 4 kap. 3, 5, 7 och 8 §§ i den lagen, om  
beslutet har meddelats före den 2 maj 2011, och  
 
b) en sådan åtgärd som avses i 14 kap. 4 och 6 §§ i den lagen, om åtgärden har  
utförts före den 2 maj 2011.  
 
16. För sådana mål och ärenden som har påbörjats före den 2 maj  
2011 men som vid denna tidpunkt inte har inletts hos en allmän  
förvaltningsdomstol respektive hos regeringen ska, trots vad  
som anges i punkten 2, bestämmelserna om instansordningen i den  
nya lagen tillämpas. Lag (2011:413).  
 
17. Trots de krav som en  kontrollansvarig ska uppfylla enligt  
10 kap. 9 § får den som före den 2 maj 2011 har utsetts till  
kvalitetsansvarig enligt 9 kap. 14 § i den upphävda plan - och 
bygglagen utses till kontrollansvarig före den 1 juli 2013, om  
det finns synnerliga skäl för de t. Lag (2012:820).  
 
18. Förordnanden som avses i 17 kap. 19 § i den upphävda  
plan- och bygglagen om skyldighet att avstå eller upplåta  
mark ska upphöra att gälla efter utgången av år 2018.  
Lag (2014:900).  
 
19. Förordnanden enligt 6 kap. 19 § i den upphävda plan - och 
bygglagen om skyldighet att avstå eller upplåta mark eller  
annat utrymme ska upphöra att gälla den dag då  
genomförandetiden för detaljplanen går ut, dock tidigast  
efter utgången av år 2018. Lag ( 2014:900).  
 
20. Om en förrättning enligt fastighetsbildningslagen  
(1970:988) eller anläggningslagen (1973:1149) eller ett mål  
om inlösen enligt 6 kap. 17 § eller 14 kap. 1 § i den  
upphävda plan - och bygglagen eller motsvarande äldre  
bestämmelser pågår när förordnanden som avses i punkten 18  
eller 19 ska upphöra att gälla, ska förordnandena att avstå  
eller upplåta mark eller annat utrymme fortsätta att gälla  
till dess att målet eller ärendet är slutligt avgjort.  
Detsamma ska gälla för mål och ärenden som avs er överklagande  
av beslut i ett sådant förrättningsärende eller inlösenmål  
till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort.  
Lag (2014:900).  
 
2012:187  
 
Denna lag träder i kraft den 1 juli 2012. Äldre föreskrifter  
gäller fortfarande för ärenden om exploate ringssamverkan enligt  
lagen (1987:11) om exploateringssamverkan.  
 
2012:444  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2013.  
 
2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för vägar och järnvägar som  
planeras eller prövas enligt väglagen (1971:948) eller lagen (1995:1649)  
om byggande av järnväg i den lydelse lagarna hade före den 1 januari  
2013.  
 
2012:820  
 
Denna lag träder i kraft den  1 januari 2013. Bestämmelserna i  
15 kap. 10 § i sin nya lydelse tillämpas dock för tid från och  
med den 2 maj 2011.  
 
2013:307  
 
Denna lag träder i kraft den 1 juli 2013. Bestämmelserna i  
11 kap. 53 a § tillämpas dock för tid från och med den 2 maj  
2011.  
 
2013:867  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2014.  
 
2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ärenden som har  
påbörjats före den 1 januari 2014.  
 
2014:224  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2014.  
 
2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för översiktsplaner  
som har påbörjats före den 1 juli 2014.  
 
2014:477  
 
1. Denna lag träder i kraft den 2 juli 2014.  
 
2. För åtgärder som har påbörjats före ikraftträdandet gäller  
2 kap. 6 § i dess äldre lydelse.  
 
3. Har en kommun, före ikraftträdandet, med stöd av 9 kap. 8 §  
första stycket 2 a bestämt att bygglov krävs för att vidta  
en åtgärd som avses i 9 kap. 4 § första stycket 3 ska bygglov  
krävas även för sådana åtgärder som avses i 4 a –4 c §§, till  
dess att komm unen bestämmer annat.  
 
2014:900  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2015.  
 
2. Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ärenden om  
detaljplaner och områdesbestämmelser som har påbörjats före  
den 1 januari 2015 och för mål och ärenden som avser  
överklagande av beslut om sådana detaljplaner och  
områdesbestämmelser till dess målet eller ärendet är slutligt  
avgjort.  
 
3. Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ansökningar  
som har gjorts före den 1 januari 2016 avseende  
länsstyrelsens prövning enligt den upphävda 6 kap. 5 § om  
skyldighet att avstå eller upplåta mark eller annat  
utrymme.  
 
4. Beslut enligt de upphävda 6 kap. 3 och 4 §§ om  
skyldighet att avstå eller upplåta mar k eller annat utrymme  
ska upphöra att gälla den dag då genomförandetiden för  
detaljplanen går ut, dock tidigast efter utgången av år  
2018.  
 
5. Om en förrättning enligt fastighetsbildningslagen  
(1970:988) eller anläggningslagen (1973:1149) eller ett mål  
om inlösen enligt 6 kap. 13 §, 14 kap. 14 eller 15 § pågår  
när beslut som avses i punkten 4 ska upphöra att gälla, ska  
besluten att avstå eller upplåta mark eller annat utrymme  
fortsätta att gälla till dess att målet eller ärendet är  
slutligt avgjort. Detsamm a ska gälla för mål och ärenden som  
avser överklagande av beslut i ett sådant förrättningsärende  
eller inlösenmål till dess målet eller ärendet är slutligt  
avgjort.  
 
6. Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för  
exploateringsavtal som avser sådana ärende n om detaljplaner  
som har påbörjats före den 1 januari 2015.  
 
2014:902  
 
1. Denna lag träder i kraft den 2 januari 2015.  
 
2. Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för mål och  
ärenden som har påbörjats före den 2 januari 2015 och mål och  
ärenden som avser överklagande av beslut i ett sådant mål  
eller ärende till dess målet eller ärendet är slutligt  
avgjort.  
 
2015:235  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 juni 2015.  
 
2. Äldre föresk rifter gäller fortfarande för mål och ärenden  
som har påbörjats före ikraftträdandet och för mål och  
ärenden som avser överklagande av beslut om sådana mål och  
ärenden till dess att målet eller ärendet är slutligt  
avgjort.  
 
2015:668  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2016.  
 
2. För ärenden om detaljplaner som har påbörjats före  
ikraftträdandet gäller 4 kap. 33 § och 5 kap. 13 § i den  
äldre lydelsen. Detsamma gäller för mål och ärenden som avser  
överklagande av beslut om sådana detaljplaner till de ss att  
målet eller ärendet är slutligt avgjort.  
 
2016:252  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 juni 2016.  
 
2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för överklagande av  
beslut som kommunen har meddelat före den 1 juni 2016.  
 
2016:537  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2017.  
 
2. Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för åtgärder som  
kräver bygglov om ansökan om bygglov har gjorts före den 1  
januari 2017 och fö r åtgärder som kräver anmälan enligt  
föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 § om  
sådan anmälan har gjorts före denna tidpunkt.  
 
2017:267  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 maj 2023.  
 
2. Den upphävda paragrafen gäller fortfarande för mål och   
ärenden som har påbörjats före den 1 maj 2023 och för mål och  
ärenden som avser överklagande av beslut i sådana mål och  
ärenden till dess att målet eller ärendet är slutligt  
avgjort.  
 
3. Den upphävda paragrafen gäller fortfarande i fråga om  
förlängni ng av ett lov som har getts med stöd av  
bestämmelsen.  
 
2017:424  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2017.  
 
2. Har en länsstyrelse före den 1 juli 2017 enligt 11 kap.  
10 § första stycket beslutat om överprövning, ska tidsfristen  
om två månader i 11 kap. 11 § andra stycket räknas från den 1  
juli 2017.  
 
3. Har en kommun, före ikraftträdandet, med stöd av 9 kap.  
8 § första stycket 2 a bestämt att bygglov krävs för att  
vidta en åtgärd som avses i 9 kap. 4 b §, ska bygglov krävas  
även för sådana åtgärder som avses i 9 kap. 5 a §, till dess  
kommunen bestämmer annat.  
 
2017:761  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018.  
 
2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ö verklagande av  
beslut som har tillkännagetts före ikraftträdandet.  
 
2017:965  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018.  
 
2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för mål och ärenden  
om planer som har påbörjats före ikraftträdandet.  
 
2018:59  
 
1. Denna lag träder i kraft den 21 april 2018.  
 
2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för delsystem och  
säkerhetskomponenter till linbaneanläggningar som har släppts  
ut på marknaden före den 21 april 2018 och för  
linbaneanläggningar som har  installerats före den 21 april  
2018.  
 
2018:674  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2018.  
 
2. Tidsfristen i 9 kap. 42 a § första stycket gäller inte för  
beslut som har meddelats före ikraftträdandet.  
 
2018:1136  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 janu ari 2019.  
 
2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ansökningar om  
lov, förhandsbesked och anmälningar som avses i 9 kap. 16 §  
och som inkommit till byggnadsnämnden före ikraftträdandet.  
 
2018:1370  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2018.  
 
2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i ärenden om  
antagande eller ändring av översiktsplan som har påbörjats  
före ikraftträdandet.  
 
2018:1732  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2019.  
 
2. En regionplan enligt 7 kap. ska antas senast den  
31 de cember 2022.  
 
3. En regionplan som har antagits enligt äldre bestämmelser  
ska gälla som regionplan enligt 7 kap.  
 
4. Äldre bestämmelser gäller fortfarande  
 
a) för ärenden om regionplaner och översiktsplaner som har  
påbörjats före den 1 januari 2019, och  
 
b) vid överklagande och överprövning av beslut om sådana  
regionplaner och vid överklagande av beslut om sådana  
översiktsplaner till dess målet eller ärendet är slutligt  
avgjort.  
 
2020:76  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2020.  
 
2. Bestämmelserna  i 3 kap. 25 § i den nya lydelsen, 5 kap. 7 §  
andra stycket, 7 a § andra stycket och 38 b § fjärde stycket  
tillämpas för första gången vid den tidpunkt då en  
planeringsstrategi senast ska ha antagits.  
 
3. Äldre bestämmelser, förutom 3 kap. 19 a och 22 §§, 7 kap.  
10 § och 16 kap. 1 a §, gäller fortfarande för ärenden om  
översiktsplaner, detaljplaner, områdesbestämmelser och  
regionplaner som har påbörjats före den 1 april 2020 och mål  
och ärenden som a vser överklagande och överprövning av sådana  
planer och bestämmelser till dess målet eller ärendet är  
slutligt avgjort.  
 
4. Översiktsplaner antagna före den 1 januari 2004 ska upphöra  
att gälla vid utgången av 2025. Även en översiktsplan som har  
antag its den 1 januari 2004 eller senare men före den 1 april  
2020 ska upphöra att gälla vid utgången av 2025, i den del  
planen innehåller en sådan ändring som avses i 3 kap. 27 §  
första stycket första meningen eller motsvarande äldre  
bestämmelser och där ä ndringen ursprungligen har antagits före  
den 1 januari 2004.  
 
2020:239  
 
1. Denna lag träder i kraft den 15 maj 2020.  
 
2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för  
 
a) åtgärder som kräver bygglov, om ansökan om bygglov har  
gjorts före den 11 mars 2021, och  
 
b) åtgärder som kräver anmälan enligt föreskrifter som har  
meddelats med stöd av 16 kap. 8 §, om en sådan anmälan har  
gjorts före den 11 mars 2021.  
 
2020:253  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 maj 2020.  
 
2. Föreskrifter som meddelas med stöd av 16 kap. 13 b § får  
avse tid från och med den 15 mars 2020.  
 
2021:752  
 
1. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2021.  
 
2. Äldre bestämmelser i 4 kap. 33 § gäller fortfa rande för  
ärenden om detaljplaner som har påbörjats före den 1 augusti  
2021 och mål och ärenden som avser överklagande och  
överprövning av sådana detaljplaner till dess målet eller  
ärendet är slutligt avgjort.  
 
2021:785  
 
1. Denna lag träder i kraft den  2 augusti 2021.  
 
2. Äldre bestämmelser, förutom 4 kap. 34 §, 13 kap. 12 § och  
16 kap. 1 §, gäller fortfarande för ärenden om detaljplaner  
och områdesbestämmelser som har påbörjats före ikraftträdandet  
samt för mål och ärenden som avser överklagande och  
överprövning av sådana planer och bestämmelser, till dess  
målet eller ärendet är slutligt avgjort.  
 
3. Äldre bestämmelser, förutom 4 kap. 2 §, 13 kap. 12 § och  
16 kap. 7 a §, gäller fortfarande för äre nden om bygglov eller  
förhandsbesked där ansökan har kommit in till byggnadsnämnden  
före ikraftträdandet samt för mål och ärenden som avser  
överklagande och överprövning av sådana mål och ärenden, till  
dess målet eller ärendet är slutligt avgjort.