1
STEMFS  
2021:7
Utkom från trycket  
den 20 juli 2021Statens energimyndighets  
författningssamling
Utgivare: Rikard Janson (chefsjurist)
ISSN 1650-7703
Statens energimyndighets föreskrifter om hållbarhets­
kriterier för biodrivmedel och biobränslen
beslutade den 28 juni 2021
Statens energimyndighet föreskriver följande1 med stöd av 7, 8, 13, 13 a, 
13 b, 16, 17, 23, 24 §§ förordningen (2011:1088) om hållbarhetskriterier för 
biodrivmedel och biobränslen (hållbarhetsförordningen) och beslutar följande 
lydelse. 
1 kap. Inledande bestämmelser och definitioner
Tillämpningsområde
1 § Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hur rapporteringsskyldiga 
enligt lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och bio -
bränslen (hållbarhetslagen) ska säkerställa att krav om hållbarhet uppfylls och 
om hur minskning av utsläppen av växthusgaser ska beräknas.
Definitioner
2 § Begrepp och uttryck i dessa föreskrifter har samma innebörd som i hållbar -
hetslagen och hållbarhetsförordningen. Dessutom betyder
markkriterier: hållbarhetskriterierna i 2 kap. 2–8 §§ hållbarhetslagen,
faktiskt värde: minskningen av växthusgasutsläpp för några eller alla steg i en 
produktionskedja beräknad enligt metod i 7 kap., 
normalvärde: den representativa minskningen av växthusgasutsläpp för en 
specifik produktionskedja, inbegripet en fastställd marginal för variationer,
delnormalvärde: växthusgasutsläpp för ett eller flera steg i en specifik pro -
duktionskedja beräknat utifrån den representativa minskningen av växthus -
gasutsläpp för ett eller flera steg i produktionskedjan, inbegripet en fastställd 
marginal för variationer,
parti: en mängd biodrivmedel eller biobränsle som har identiska hållbarhets-
egenskaper vad gäller bränslekategori (enligt bilaga 1), typ av råvara, ursprung, 
växthusgasutsläpp om sådana ska rapporteras och eventuell certifiering enligt 
5 kap. 3 § 9,
g CO2eq/MJ: gram koldioxidekvivalenter per megajoule,
1  Jfr Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 
om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor 
2
STEMFS  
2021:7livsmedels- och fodergrödor: stärkelserika grödor, sockergrödor eller olje -
grödor som produceras på jordbruksmark som huvudgröda exklusive rest -
produkter, avfall eller material som innehåller både cellulosa och lignin och 
mellangrödor, såsom fånggrödor och täckgrödor, förutsatt att användningen av 
sådana mellangrödor inte medför krav på ytterligare land,
stärkelserika grödor: grödor, framför allt spannmål (oberoende av om det 
enbart är sädeskornen eller hela växten, till exempel vad gäller majs, som 
används), rotfrukter (till exempel potatis, jordärtskocka, sötpotatis, maniok 
och jams) och stamknölar (till exempel taro),
fleråriga grödor: grödor där stammen i regel inte skördas årligen, såsom skott -
skog med kort omloppstid och oljepalm,
allvarligt skadad mark: mark som under en längre tid antingen försaltats i 
betydande omfattning eller vars halt av organiska ämnen varit särskilt låg och 
som drabbats av kraftig erosion,
kraftigt förorenad mark: mark som är olämplig för livsmedelsproduktion eller 
foderproduktion på grund av markförorening,
samprodukt: en produkt som en process direkt producerar tillsammans med 
bränslet eller dess mellanprodukt, och som inte är en restprodukt eller ett 
avfall,
mellanprodukt: en intermediär produkt som bearbetas vidare till en samprodukt 
eller bränsle i en process, och som inte är en restprodukt eller ett avfall, 
kraftvärme : samtidig framställning i en och samma process av värmeenergi 
och el och/eller mekanisk energi,
nyttiggjord värme : värme som framställs för att tillgodose en ekonomiskt 
försvar bar efterfrågan på värme för uppvärmning och kylning,
ekonomiskt försvarbar efterfrågan : en efterfrågan som inte överstiger behovet 
av värme eller kyla och som annars skulle tillgodoses på marknadsvillkor.
2 kap. Hållbarhetsbesked och anläggningsbesked
Hållbarhetsbesked
1 § Vid anmälan om rapporteringsskyldighet ska den rapporteringsskyldige, 
utöver vad som anges i 3 kap. 1 b § hållbarhetslagen och 15 § hållbarhets-
förordningen, beskriva hur kontrollsystemet uppfyller kraven i 3 kap. 1–3 §§. 
En rapporteringsskyldig som innehar ett certifieringsbevis enligt 18 § håll -
barhetsförordningen ska endast bifoga certifieringsbeviset. Om ett certifie -
ringsbevis inte omfattar alla tillämpliga hållbarhetskriterier behöver den 
rapporteringsskyldige även beskriva hur kontrollsystemet uppfyller övriga 
krav.
Om anmälan avser en avgränsad tidsperiod ska det framgå vilken tidsperiod 
som avses.
3
STEMFS  
2021:7Omprövning av hållbarhetsbesked 
2 § Vid omprövning ska den rapporteringsskyldige skicka in ett utlåtande från 
en oberoende granskare enligt 4 kap. 7–8 §§, inklusive underlag som styrker 
granskarens kompetens och oberoende.
Anläggningsbesked
3 § Den som begär anläggningsbesked ska i beskrivningen av kontrollsystemet 
ange om biodrivmedel eller biobränsle som framställs av livsmedels- eller foder -
grödor hanteras. Till begäran ska underlag som styrker att kontrollsystemet upp -
fyller kraven i 3 a kap. 2 § respektive 2 a § hållbarhetslagen skickas in. Av begäran 
ska det framgå om anläggningsbeskedet ska avse en avgränsad tidsperiod.
3 kap. Kontrollsystem
Hållbarhetsbesked
1 § En rapporteringsskyldigs kontrollsystem ska säkerställa att den biomassa 
som används antingen
1. omfattas av hållbarhetsbesked hos den som levererat biomassan,
2. utgörs av sådan biomassa som inte omfattas av markkriterier, eller
3. i annat fall uppfyller tillämpliga markkriterier.
2 § För rapporteringsskyldiga som omfattas av krav på minskade växthusgas-
utsläpp eller som annars väljer att redovisa växthusgasutsläpp för sin del av pro -
duktionskedjan ska kontrollsystemet vara utformat med hänsyn till hur utsläpp 
av växthusgaser beräknas enligt 6–7 kap.
3 § Kontrollsystem enligt 1 § 2–3 samt 2 § ska vara utformat med utgångspunkt 
i en riskbedömning av verksamheten och ska
1. innehålla skriftliga riktlinjer och rutiner,
2. möjliggöra granskning av det underlag som används för att styrka att håll -
barhetskraven uppfylls,
3. omfatta metod och rutiner som säkerställer att kontrollsystemet fungerar 
med hög tillförlitlighet,
4. hanteras med en tydlig ansvarsfördelning och rollfördelning inom organisa -
tionen och
5. innehålla ett särskilt system för avvikelser med en angiven ansvarig person.
Stora avvikelser som identifierats av den rapporteringsskyldige ska utan dröjs -
mål meddelas till Statens energimyndighet. Meddelandet ska innehålla en 
beskrivning av avvikelsen och en åtgärdsplan.
4 § Kontrollsystem enligt 1 § 2–3 ska, utöver vad som anges i 3 §, även
1. garantera att råvaror kan spåras till den plats där de odlats, avverkats, till -
kommit eller samlats in,
2. omfatta metod och rutiner för stickprov, med undantag för avfall och rest-
produkter från den egna verksamheten,
4
STEMFS  
2021:73. omfatta kontroll av att råvaror inte avsiktligen ändrats eller tagits ur bruk 
så att partiet eller en del av det blivit avfall eller restprodukt, i de fall andra 
avfall och restprodukter än sådana som uppstått i den egna verksamheten 
används.
Anläggningsbesked
5 § Vid en begäran om anläggningsbesked ska kontrollsystemet
1. innehålla skriftliga riktlinjer och rutiner,
2. möjliggöra granskning av de underlag som används för att styrka att håll -
barhetskraven uppfylls, 
3. omfatta metod och rutiner som säkerställer att kontrollsystemet fungerar 
med hög tillförlitlighet,
4. hanteras med en tydlig ansvarsfördelning och rollfördelning inom organi -
sationen och
5. innehålla ett särskilt system för avvikelser med en angiven ansvarig person. 
Massbalanssystemet 
6 § Massbalansen enligt 14 § hållbarhetsförordningen ska vara uppfylld inom 
en anläggning eller annan plats med tydlig gräns och vara uppfylld inom en 
tidsperiod som är anpassad till produktionskedjan.
En plats enligt första stycket kan vara en infrastruktur eller plats för över -
föring och distribution. En plats kan också utgöras av den rapporterings-
skyldiges samtliga skatteupplag och en lagerhållares samtliga lager enligt 
lagen (1994:1776) om skatt på energi.
7 § Partier som normalt sett står i fysisk kontakt med varandra utgör en bland -
ning enligt 14 § första stycket hållbarhetsförordningen. Partier som befinner 
sig på samma plats och som fysiskt kan särskiljas utgör endast en blandning 
om de består av samma typ av råvaror, biodrivmedel eller biobränslen.
8 § Om ett parti bearbetas ska informationen om hållbarhetsegenskaperna och 
egenskaperna vad gäller minskade utsläpp av växthusgaser anpassas och till -
delas produkterna i enlighet med följande regler
1. när bearbetningen av ett råvaruparti endast ger en produkt som är avsedd 
för framställning av biodrivmedel eller biobränslen ska partiets storlek och 
de berörda kvantiteterna av hållbarhetsegenskaper och egenskaper som 
 gäller minskade utsläpp av växthusgaser anpassas genom tillämpning av en 
omräkningsfaktor som anger förhållandet mellan massan av den  produkt 
som är avsedd för sådan framställning och massan av den råvara som 
 kommer in i processen, eller
2. när bearbetningen av ett råvaruparti ger mer än en produkt som är avsedd 
för framställning av biodrivmedel eller biobränslen ska för varje produkt en 
separat omräkningsfaktor tillämpas och en separat massbalans användas.
5
STEMFS  
2021:7Väsentliga ändringar i kontrollsystemet 
9 § En anmälan om väsentlig ändring ska innehålla en beskrivning av 
 ändringen och dess omfattning.
4 kap. Oberoende granskning
1 § Vid anmälan om rapporteringsskyldighet eller vid omprövning av håll -
barhetsbesked ska den rapporteringsskyldige bifoga ett utlåtande från en 
oberoende granskare. Utlåtandet ska avse den rapporteringsskyldiges kontroll-
system och innehålla de uppgifter som i tillämpliga delar följer av 3–8 §§.
2 § Den rapporteringsskyldige ska kunna visa att den oberoende granskaren 
har kunskap om relevanta regelverk samt ekonomisk, miljömässig och teknisk 
kompetens som är anpassad till de krav som den rapporteringsskyldige omfattas 
av, kontrollsystemets uppbyggnad och de produktionskedjor som kan hanteras 
av kontrollsystemet.
Oberoende granskning vid anmälan om rapporteringsskyldighet
3 § Utlåtandet från den oberoende granskaren ska vid anmälan om rapporte -
ringsskyldighet innefatta
1. en beskrivning av den oberoende granskarens granskningsplan för och risk -
bedömning av kontrollsystemet som legat till grund för granskningen,
2. en bedömning av rutiner och metoder, särskilt avseende massbalans och i 
förekommande fall stickprov, som ingår i kontrollsystemet för att säker -
ställa hållbarhet, och
3. en bedömning av de krav som ställs på underlag som styrker hållbarhet för 
de biodrivmedel och biobränslen som omfattas av kontrollsystemet.
Oberoende granskning vid omprövning av hållbarhetsbesked 
4 § Vid omprövning av hållbarhetsbesked ska den oberoende granskningen 
innefatta ett urval av rutiner och dokumentation av hållbara mängder. Urvalet 
ska bestämmas utifrån en riskbedömning och i de fall stora avvikelser upp -
täcks ska urvalet utökas.
Granskningen ska säkerställa att urvalet av hållbara mängder uppfyller till -
lämpliga kriterier i 2 kap. hållbarhetslagen och massbalanskravet i 14 § håll -
barhetsförordningen.
Granskningen ska avse hela den period som omfattas av hållbarhetsbeskedet 
eller den kortare period som Statens energimyndighet anger (gransknings-
perioden) och ska innefatta minst ett av alternativen nedan
1. kontroll av de stickprov avseende hållbara mängder som genomförts av den 
rapporteringsskyldige under granskningsperioden,
2. kontroll av kompetens och utlåtande från en oberoende tredje part som utfört 
stickprov under granskningsperioden, 
3. egna stickprov avseende granskningsperioden utförda av den oberoende 
granskaren.
6
STEMFS  
2021:75 § Vid omprövning ska  utlåtandet från den oberoende granskaren innefatta
1. en bedömning av om kontrollsystemet uppfyller sitt syfte,
2. en beskrivning av det urval mängder och rutiner som granskats,
3. en bedömning av tillförlitligheten av underlaget som styrker hållbarheten,
4. en bedömning av om samtliga mängder som hanteras av kontrollsystemet 
kan anses vara hållbara utifrån det urval av mängder som kontrollerats,
5. en beskrivning av hur eventuella växthusgasberäkningar kontrollerats i de 
fall då faktiska värden har använts, och
6. de avvikelser som funnits vid granskningens genomförande och en beskriv -
ning av de åtgärder som vidtagits av den rapporteringsskyldige.
6 § Vid omprövning föranledd av en väsentlig ändring i kontrollsystemet ska 
granskningen omfatta de delar som Statens energimyndighet begär.
Oberoende granskning vid hållbarhetsbesked för en avgränsad tidsperiod
7 § Vid anmälan om rapporteringsskyldighet för en avgränsad tidsperiod ska 
den oberoende granskaren granska ett urval av de mängder som omfattas av 
anmälan. Urvalet ska bestämmas utifrån en riskbedömning och i de fall mäng -
der som inte är hållbara identifieras av den oberoende granskaren ska urvalet 
utökas och omfatta samtliga mängder som anmälan avser. Den oberoende 
granskaren ska kontrollera att urvalet av mängder uppfyller tillämpliga krite -
rier i 2 kap. hållbarhetslagen, kravet på massbalanssystem i 14 § hållbarhets -
förordningen och 3 kap. 6–8 §§. 
8 § Avser utlåtandet från den oberoende granskaren en avgränsad tidsperiod 
ska utlåtandet innehålla
1. en beskrivning av det urval av mängder som granskats,
2. en bedömning av tillförlitligheten hos underlaget som styrker hållbarheten, 
3. en beskrivning av hur eventuella växthusgasberäkningar kontrollerats i de 
fall då faktiska värden har använts, och
4. en bedömning av huruvida samtliga mängder som omfattas av anmälan 
kan anses vara hållbara utifrån det urval av mängder som har kontrollerats.
5 kap. Rapportering
1 § Skyldigheten att lämna uppgifter enligt 3 kap. 1 e § hållbarhetslagen 
omfattar följande biodrivmedel och biobränslen
1. den som är rapporteringsskyldig enligt 3 kap. 1 § 1 hållbarhetslagen ska 
lämna uppgifter om de biodrivmedel för vilka skattskyldighet har inträtt 
enligt 5 kap. lagen (1994:1776) om skatt på energi,
2. den som är rapporteringsskyldig enligt 3 kap. 1 § 2 hållbarhetslagen ska 
lämna uppgifter om de flytande biobränslen som används i yrkesmässig 
verksamhet,
3. den som är rapporteringsskyldig enligt 3 kap. 1 § 3–4 hållbarhetslagen ska 
lämna uppgifter om de fasta och gasformiga biobränslen som används i 
anläggningar som anges i 3 kap. 1 § 3–4 hållbarhetslagen, med undantag av 
biobränslen som används för produktion av bränslen.
7
STEMFS  
2021:72 § Uppgifter om biodrivmedel och biobränslen som ska lämnas enligt 3–6 §§ 
lämnas för varje parti som omfattas av hållbarhetsbesked.
3 § För biodrivmedel och biobränsle som omfattas av 1 § ska den rapporte -
ringsskyldige lämna följande uppgifter
1. bränslekategori, den typ av biobränsle eller biodrivmedel som partiet 
omfattar, enligt bilaga 1,
2. användningsområde, om bränslet har använts till transport, elproduktion, 
värmeproduktion (inbegripet kyla) eller kraftvärmeproduktion,
3. mängd, i kg för biogas i flytande form och i kg eller m3 vid 15 °C för övriga 
vätskor. För biogas i gasform anges mängden i kg eller m3 vid 0 °C och 
101,325 kilopascal. För fasta bränslen anges mängden i MWh  framräknat 
på det sätt som framgår av kontrollsystemet. När den hållbara mängden 
utgör en delmängd i ett bränsle ska andelen hållbart bränsle beräknas 
 utifrån de ingående komponenternas energiinnehåll. 
4. effektivt värmevärde, för biogas i flytande form uttryckt i MJ/kg, för övriga 
vätskor uttryckt i MJ/l vid 15 °C eller MJ/kg och för biogas i gasform 
uttryckt i MJ/kg eller MJ/m3 vid 0 °C och 101,325 kilopascal,
5. råvara, den råvara som har använts för att producera biodrivmedlet eller 
biobränslet. För rapporteringsskyldiga som inte omfattas av krav på mins -
kade växthusgasutsläpp behöver råvaran enbart redovisas enligt följande 
kategorier
a. restprodukt från jordbruk,
b. avfall från jordbruk,
c. övrig agrobiomassa, 
d. skogsbiomassa, inklusive restprodukt från skogsbruk, 
e. restprodukt från vattenbruk eller fiske,
f. fast kommunalt avfall eller
g. annan restprodukt eller avfall 
För rapporteringsskyldiga som har krav på minskade växthusgasutsläpp 
behöver råvaran redovisas på den detaljnivå som är nödvändig för att beräkna 
minskade växthusgasutsläpp enligt normalvärden eller faktiska värden.
6. ursprungsland, det land där råvaran har odlats, avverkats eller samlats in. I 
de fall produktionskedjan startar med en restprodukt eller avfall anges det 
land där restprodukten eller avfallet uppkommit och samlats in, 
7. om råvaran utgörs av restprodukt eller avfall,
8. om råvaran utgörs av en sådan livsmedels- eller fodergröda med hög risk 
för indirekt ändrad markanvändning som avses i artikel 26.2 i Europa-
parlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 om främjande av 
användningen av energi från förnybara energikällor (Förnybartdirektivet) 
och som inte är certifierad enligt nämnda artikel,
9. om biobränslet eller biodrivmedlet är certifierat enligt ett nationellt eller 
internationellt system godkänt av kommissionen enligt artikel 30.4 eller 
30.6 Förnybartdirektivet, samt namnet på systemet och
8
STEMFS  
2021:710. det datum då den anläggning där biodrivmedlet eller det flytande bio -
bränslet producerades respektive där det fasta eller gasformiga biobränslet 
användes tagits i drift.
4 § För biodrivmedel och biobränsle som omfattas av 1 § och som används 
i anläggningar som omfattas av krav på minskade växthusgasutsläpp enligt 
2 kap. 1–1 b §§ hållbarhetslagen, med undantag av fast kommunalt avfall av 
biomassa, ska den rapporteringsskyldige även lämna följande uppgifter
1. utsläpp av växthusgaser från biodrivmedel eller biobränsle angivet som 
g CO2eq/MJ enligt 7 kap. eller enligt ett nationellt eller internationellt sys -
tem godkänt av kommissionen enligt artikel 30.4 eller 30.6 Förnybartdirek -
tivet, i de fall partiet omfattas av ett sådant system,
2. vilken metod för summering av utsläpp enligt 6 kap. 1 § som har använts,
3. typ av produktionskedja som använts vid summering av utsläpp i de fall ett 
normalvärde eller delnormalvärde enligt bilaga 2–8 har använts,
4. tillgodoräknanden som har åberopats i växthusgasberäkningen 
a. när ”esca”, utsläppsminskning genom förbättrade jordbruksmetoder, har 
använts enligt 7 kap.  6 §, eller
b. när ”eB”, bonus för återställande av skadad mark, har använts enligt 
7 kap. 7 §.
5 § För biodrivmedel och flytande biobränsle som omfattas av 1 § ska den 
 rapporteringsskyldige även ange om råvaran utgörs av livsmedel- eller foder -
gröda och i så fall vilken råvarugrupp råvaran tillhör enligt klassificeringen 
i bilaga 10.
6 § För biodrivmedel som omfattas av 1 § ska den rapporteringsskyldige även 
ange om råvaran finns med i förteckningen i bilaga 11, del A eller B.
7 § För biobränslen som anges i 1 § 2–3 och som används för produktion av el, 
värme och kyla ska den rapporteringsskyldige även lämna följande uppgifter
1. den totala mängd biobränslen, angivet i MWh, som inte omfattas av håll -
barhetsbesked,
2. den totala mängd el, angivet i MWh, som producerats från samtliga bio -
bränslen i de anläggningar där biobränslet använts,
3. den totala mängd värme och kyla, angivet i MWh, som producerats från 
samtliga biobränslen i de värme- och kraftvärmeanläggningar där bio-
bränslet använts.
8 § Rapporteringsskyldiga enligt 3 kap. 1 § 3–4 hållbarhetslagen som produ -
cerar el i anläggningar som tagits i drift efter den 25 december 2021 eller som 
mottar stöd för elproduktionen enligt ett stödsystem som godkänts efter den 
25 december 2021 ska även lämna uppgifter om eventuella mängder biobräns -
len som använts för att producera el där inte ett eller flera av följande kriterier 
uppfylls
1. elen produceras i anläggningar med en sammanlagd installerad tillförd 
effekt på mindre än 50 MW,
9
STEMFS  
2021:72. för anläggningar med en sammanlagd installerad tillförd effekt från 50 
till 100 MW, produceras el genom tillämpning av högeffektiv kraftvärme­
teknik, eller för anläggningar som enbart producerar el genom uppfyllande 
av verkningsgrader som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEEL) 
enligt definitionen i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1442,2
3. för anläggningar med en sammanlagd installerad tillförd effekt på över 
100 MW produceras el antingen genom tillämpning av högeffektiv kraft -
värmeteknik, eller, för anläggningar som enbart producerar el, genom upp -
nående av en elverkningsgrad netto på 36 procent,
4. elen produceras genom användning av biomassa med tillämpning av 
avskiljning och lagring av koldioxid.
Rapporteringsskyldiga enligt första stycket ska även lämna uppgifter om even -
tuella mängder biobränslen som används i en anläggning där fossila bränslen 
utgör huvudsakligt bränsle och där enbart el produceras trots att det finns en 
kostnadseffektiv potential för tillämpning av högeffektiv kraftvärme enligt den 
bedömning som gjorts i enlighet med artikel 14 i direktiv 2012/27/EU.3
Information till konsumenter
9 § För den information till konsumenter som ska presenteras enlig 13 a § 
hållbarhetsförordningen behöver typ av råvara endast rapporteras enligt kate -
gorierna i 2 § 5 a–g, oavsett om anläggningen omfattas av krav på minskade 
växthusgasutsläpp.
6 kap. Metod för bestämmande av växthusgasutsläpp
1 § De sammanlagda utsläppen av växthusgaser från produktionskedjan för 
biodrivmedel och biobränslen ska bestämmas genom ett av följande sätt
1. ett normalvärde för hela produktionskedjan enligt bilaga 2, 3 eller 4, omräk -
nat från utsläppsminskning jämfört med fossil motsvarighet (7 kap. tabell 1) 
till utsläpp,
2. ett faktiskt värde för hela produktionskedjan beräknat i enlighet med den 
metod som anges i 7 kap., eller
3. en kombination av faktiska värden och delnormalvärden, med användande 
av den metod som anges i 7 kap., men där delnormalvärden enligt bilaga 
5, 6 eller 7 används för en eller flera delar i produktionskedjan och faktiska 
värden för övriga delar.
2 § Normalvärden får inte användas om det skett ändrad markanvändning 
och om värdet av kollagerförändringen, el, till följd av denna ändrade mark-
användning är större än 0, i enlighet med beräkningen i 7 kap. 7 §.
2 Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1442 av den 31 juli 2017 om fast-
ställande av BAT-slutsatser för stora förbränningsanläggningar, i enlighet med Europa -
parlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (EUT L 212, 17.8.2017, s. 1).
3 Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energi-
effektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upp­
hävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG.
10
STEMFS  
2021:77 kap. Metod för beräkning av faktiska värden för växthusgasutsläpp
1 § Växthusgasutsläppen från produktion och användning av biodrivmedel och 
biobränslen beräknas enligt följande
1. växthusgasutsläppen från produktion och användning av biodrivmedel och 
biobränslen ska beräknas enligt följande
 
där
E = totala utsläpp från produktion och användning av bränslet,
eec = utsläpp från utvinning eller odling av råvaror,
el = på år fördelade utsläpp från förändringar av kollagret till följd av ändrad 
markanvändning,
ep = utsläpp från bearbetning,
etd = utsläpp från transport och distribution,
eu = utsläpp från användning av bränslet,
esca = utsläppsminskningar genom beständig inlagring av kol i marken genom 
förbättrade jordbruksmetoder,4
eccs = utsläppsminskningar genom avskiljning av koldioxid och geologisk 
lagring,
eccr = utsläppsminskningar genom avskiljning och ersättning av koldioxid, 
och
Termerna i formeln ska beräknas enligt 5–16 §§. En eller flera termer i formeln 
kan ersättas av delnormalvärden då det är tillämpligt enligt 6 kap. 1–2 §§.
Utsläpp från produkter och processer som används i produktionskedjan ska 
omfatta utsläpp från hela livscykeln. Utsläpp från tillverkning av maskiner och 
utrustning ska inte räknas med. Utsläpp från produkter eller processer behöver 
inte räknas med om de har liten eller ingen påverkan på bränslets totala växt -
husgasutsläpp.
De data som används för beräkningarna ska vara representativa, tillförlitliga och 
kunna styrkas.
2. vid samrötning av olika substrat i en biogasanläggning för produktion av 
biogas eller biometan ska de typiska värdena och normalvärdena för utsläpp 
av växthusgaser beräknas enligt följande
 
där
E = utsläpp av växthusgaser per MJ biogas eller biometan som produceras 
genom samrötning av den definierade substratblandningen,
Sn = andel av energiinnehållet från bränsleråvara n,
4 För esca ska en bonus på 45 g CO2eq/MJ gödsel tilldelas för förbättrade jordbruksmetoder 
och förbättrad gödselhantering om stallgödsel används som substrat för produktion av 
biogas och biometan.
11
STEMFS  
2021:7En = utsläpp i g CO2/MJ för produktionskedja n i enlighet med bilaga 8 (*).
 
där
Pn = energiutbyte [MJ] per kg tillförd våt bränsleråvara n (**),
Wn = viktningsfaktor för substrat n, definierad enligt följande
 
där
In = årlig tillförsel till rötkammaren av substrat n [ton färskt material],
AMn = årsgenomsnitt för fukthalten för substrat n [kg vatten/kg färskt 
material],
SMn = standardfukthalt för substrat n (***).
(*) För substrat i form av stallgödsel tillförs en bonus på g CO2eq/MJ 
 gödsel (– 54 kg CO2eq per ton färskt material) till följd av förbättrade jord -
bruksmetoder och förbättrad gödselhantering.
(**) Följande värden för Pn ska användas för att beräkna typiska värden och 
normalvärden
• P (majs): 4,16 [MJ biogas/kg våt majs, 65 % fukthalt]
• P (gödsel): 0,50 [MJ biogas/kg våt gödsel, 90 % fukthalt]
• P (bioavfall): 3,41 [MJ biogas/kg vått bioavfall, 76 % fukthalt]
• (***) Följande värden för substratets standardfukthalt SMn ska användas
• SM (majs): 0,65 [kg vatten/kg färskt material]
• SM (gödsel): 0,90 [kg vatten/kg färskt material]
• SM (bioavfall): 0,76 [kg vatten/kg färskt material]
3. Vid samrötning av n substrat i en biogasanläggning för produktion av el 
eller biometan ska faktiska utsläpp av växthusgaser från biogas och biometan 
beräknas enligt följande
där
E = totala utsläpp från produktionen av biogas eller biometan före energi -
omvandlingen,
Sn = andelen av bränsleråvara n i det material som tillförs rötkammaren,
eec,n = utsläpp från utvinning eller odling av bränsleråvara n
etd,bränsleråvara,n = utsläpp från transport av bränsleråvara n till rötkammaren,
e,n = årliga utsläpp från förändringar av kollagret till följd av förändrad 
markanvändning avseende bränsleråvara n,
12
STEMFS  
2021:7esca = utsläppsminskningar genom förbättrade jordbruksmetoder avseende 
bränsleråvara n,5
ep = utsläpp från bearbetning,
etd,produkt = utsläpp från transport och distribution av biogas och/eller biometan,
eu = utsläpp från bränslet som används, dvs. växthusgaser utsläppta vid 
förbränning,
eccs = utsläppsminskningar genom avskiljning av koldioxid och geologisk 
lagring, och
eccr = utsläppsminskningar genom avskiljning och ersättning av koldioxid.
4. Växthusgasutsläpp från användning av biomassabränsle för produktion av 
el, värme och kyla inklusive energiomvandling till el, värme och kyla ska 
beräknas enligt följande
a. för energianläggningar som bara tillhandahåller värme  
b. för energianläggningar som bara tillhandahåller el  
där
ECh,el = totala utsläpp av växthusgaser från den slutliga energiprodukten,  
E = totala utsläpp av växthusgaser från biobränslet före slutomvandling,  
ηel = elektrisk verkningsgrad, definierad som den årligen producerade 
elen, dividerad med det årligen tillförda biobränslet, baserat på dess 
energiinnehåll,  
ηh = värmeverkningsgrad, definierad som den årligen avgivna nyttig -
gjorda värmen, dividerad med det årligen tillförda biobränslet, baserat 
på dess energiinnehåll,
c. för el och mekanisk energi från energianläggningar som tillhandahåller 
nyttiggjord värme tillsammans med el och/eller mekanisk energi  
d. för nyttiggjord värme från energianläggningar som tillhandahåller värme 
tillsammans med el och/eller mekanisk energi
där
ECh,el = totala utsläpp av växthusgaser från den slutliga energiprodukten,
E = totala utsläpp av växthusgaser från det biobränslet före slutomvand -
ling,
5 För esca ska en bonus på 45 g CO2eq/MJ gödsel tilldelas för förbättrade jordbruks-
metoder och förbättrad gödselhantering om stallgödsel används som substrat för pro -
duktion av biogas och biometan.
13
STEMFS  
2021:7ηel = elektrisk verkningsgrad, definierad som den årligen, producerade 
elen, dividerad med det årligen tillförda bränslet, baserat på dess energi-
innehåll
ηh = värmeverkningsgrad, definierad som den årligen avgivna nyttig -
gjorda värmen, dividerad med det årligen tillförda bränslet, baserat på 
dess energiinnehåll,
Cel = andel exergi i elen, och/eller mekanisk energi, sätts till 100 %  
(Cel = 1),
Ch = Carnot­effektivitet (andel exergi i nyttiggjord värme).
Carnot­effektiviteten Ch för nyttiggjord värme vid olika temperaturer 
definieras som
där
Th = temperatur, mätt i absolut temperatur (kelvin) för den nyttiggjorda 
värmen vid leveranspunkten,
T0 = omgivningstemperatur, sätts till 273,15 Kelvin (motsvarar 0 °C).
Om överskottsvärmen exporteras för uppvärmning av byggnader får, vid 
en temperatur lägre än 150 °C (423,15 kelvin), Ch alternativt definieras 
på följande sätt
Ch = Carnot­effektivitet i värme på 150 °C (423,15 kelvin), som är 
0,3546 
2 § Växthusgasutsläpp från biodrivmedel och biobränslen ska uttryckas på 
följande sätt 
1. växthusgasutsläpp från biodrivmedel och biobränslen, E, ska uttryckas 
som gram koldioxidekvivalenter per MJ drivmedel eller MJ biobränsle, 
g CO2eq/MJ.
2. växthusgasutsläpp från uppvärmning eller el, producerad från biobränslen, 
EC, ska uttryckas som gram koldioxidekvivalenter per MJ slutlig energi -
produkt (värme eller el), g CO2eq/MJ.
När värme och kyla produceras tillsammans med el ska utsläppen tilldelas 
värme respektive el (som i 1 § 4), oavsett om värmen faktiskt utnyttjas för 
uppvärmningsändamål eller för kylning.
Om utsläppen av växthusgaser från utvinning eller odling av råvaror, eec, 
uttrycks i gram koldioxidekvivalenter per ton torr bränsleråvara ska omvand -
lingen till gram koldioxidekvivalenter per MJ bränsle, g CO2eq/MJ beräknas 
enligt följande6
6  Formeln för beräkning av utsläpp av växthusgaser från utvinning eller odling av råvaror, 
eec, beskriver fall där bränsleråvaran omvandlas till biodrivmedel i ett steg. För mer 
komplexa försörjningskedjor behövs anpassningar för att beräkna utsläppen av växt -
husgaser från utvinning eller odling av råvaror, eec, för mellanprodukter.
14
STEMFS  
2021:7 
 
där
 
Utsläpp per ton torr bränsleråvara (feedstock) ska beräknas enligt följande
3 § De minskade växthusgasutsläppen till följd av användningen av biodriv -
medel och biobränslen beräknas enligt följande
1. Minskningar av växthusgasutsläpp från biodrivmedel
där
EB = totala utsläpp från biodrivmedlet eller biobränsle beräknade enligt 1 §
EF(t) = totala utsläpp från den fossila motsvarigheten, enligt värden i tabell 1.
2. Minskningar av växthusgasutsläpp från värme och kyla samt el som produ -
ceras från biobränslen
där
ECB(h&c,el) = totala utsläpp från värmen eller elen,
ECF(h&c,el) = totala utsläpp från den fossila motsvarigheten för nyttiggjord 
värme eller el, enligt värden i tabell 1.
15
STEMFS  
2021:7Tabell 1.  Värden på EF och ECF, de fossila motsvarigheterna till 
 biodrivmedel och biobränslen
Typ av bränsle och ändamål Fossil motsvarighet,  
EF respektive ECF [CO2eq/MJ]
Biodrivmedel  94
Biobränslen som används för elproduktion 183
Biobränslen som används för produktion av 
 nyttiggjord värme och/eller kyla 80
Biobränslen som används för produktion av 
nyttiggjord värme, där en direkt fysisk ersättning 
för kol kan påvisas 124
4 § De växthusgaser som omfattas av 1 § är CO2, N2O och CH4. Vid beräk -
ningen av CO2eq ska följande kategoriseringsfaktorer användas
CO2: 1
N2O: 298
CH4: 25.
5 § Utsläpp från extraktion, skörd och odling av råvaror, eec, ska omfatta 
utsläpp från själva extraktions-, skörde- eller odlingsprocessen, från insam -
lingen, torkningen och lagringen av råvaror, från avfall och utlakning, och från 
produktionen av kemikalier eller produkter som används vid uttag eller odling. 
Avskiljning av koldioxid vid odlingen av råvaror ska inte räknas med. Då man 
uppskattar utsläppen från odling av biomassa i jordbruket är det tillåtet att, i 
stället för faktiska värden, utgå från de regionala medelvärden för utsläpp från 
odling som ingår i de rapporter som avses i artikel 31.4 Förnybartdirektivet 
eller den information om disaggregerade normalvärden för utsläpp från odling 
som ingår i bilaga 5. I brist på relevant information i dessa rapporter är det 
tillåtet att beräkna medelvärden baserade på lokala jordbruksmetoder, t.ex. 
baserat på data från en grupp av gårdar, som ett alternativ till att använda 
faktiska värden. 
Då man uppskattar utsläppen från odling och skörd av skogsbiomassa är det 
tillåtet att, i stället för faktiska värden, utgå från medelvärden för utsläpp från 
odling och skörd som beräknas för geografiska områden på nationell nivå, som 
ett alternativ till att använda faktiska värden.
6 § I den beräkning som avses i 1 § 1. ska minskade växthusgasutsläpp 
genom förbättrade jordbruksmetoder, esca, såsom övergång till begränsad jord-
bearbetning eller direkt sådd, förbättrat växelbruk, användning av täckgrödor, 
inklusive hantering av restprodukter från jordbruk och användning av orga -
niska jordförbättringsmedel (t.ex. kompost och rötrester från fermentering av 
 gödsel), beaktas endast om det tillhandahålls pålitliga och kontrollerbara bevis 
för att inlagringen av kol i marken har ökat, eller om det är rimligt att förvänta 
sig att den har ökat under den period då de berörda råvarorna odlades, sam-
tidigt som hänsyn tas till utsläppen om dessa metoder leder till ökad använd -
ning av gödningsmedel och bekämpningsmedel.
16
STEMFS  
2021:77 § De årliga utsläppen från kollagerförändringar till följd av ändrad mark-
användning, el, beräknas genom att de totala utsläppen fördelas jämnt över 20 
år. Följande formel ska användas
/ /7
där
el = årligt växthusgasutsläpp från kollagerförändringar till följd av ändrad 
markanvändning (uttryckt som massan (gram) koldioxidekvivalenter per 
enhet energi från biodrivmedel eller biobränsle (megajoule)); åkermark8 och 
jordbruksmark för fleråriga grödor ska betraktas som en och samma mark­
användning,
CSR = kollager per ytenhet för referensmarkanvändningen (uttryckt som mas -
san (ton) kol per ytenhet, inklusive både mark och vegetation); referensmark-
användningen är den användning som marken hade antingen i januari 2008 
eller 20 år innan råvaran erhölls, beroende på vilket som inträffar senare,
CSA = kollager per ytenhet för den faktiska markanvändningen (uttryckt som 
massan (ton) kol per ytenhet, inklusive både mark och vegetation); om kol-
lagret ackumuleras under mer än ett år ska det värde som tilldelas CSA vara det 
beräknade lagret per ytenhet efter 20 år eller när grödan når mognad, beroende 
på vilket som inträffar först,
P = grödans produktivitet, uttryckt som mängden energi från biodrivmedel och 
biobränslen per ytenhet per år,
eB = bonus på 29 g CO2eq/MJ biodrivmedel eller biobränsle, om biomassa 
erhålls från återställd skadad mark under de förutsättningar som fastställs i 8 §.
Beräkning av CSR och CSA ska ske enligt metoden i bilaga 9.
8 § Bonusen på 29 g CO2eq/MJ ska beviljas om det kan styrkas att marken
1. i januari 2008 inte användes för jordbruk eller annan verksamhet, och
2. utgör allvarligt skadad mark, inklusive mark som tidigare användes för 
jordbruk.
Bonusen på 29 g CO2eq/MJ ska vara tillämplig upp till 20 år från och med 
dagen för omställning av marken till jordbruk, om en regelbunden ökning 
av kollagret och en betydande minskning av erosionen för mark enligt led b 
säkerställs.
9 § Utsläpp från bearbetning, ep, omfattar utsläpp från själva bearbetningen, från 
avfall och utlakning, och från produktionen av kemikalier och produkter som 
används vid bearbetningen, däribland de koldioxidutsläpp som motsvarar halten 
kol i fossila insatsvaror, oavsett om dessa faktiskt förbränts vid processen.
När man ska redovisa användningen av sådan el som inte producerats i produk -
tionsanläggningen för biodrivmedel eller biobränslen ska växthusgas utsläppen 
7 Den kvot som erhålls när molekylvikten för CO2 (44,010 g/mol) divideras med 
molekyl vikten för kol (12,011 g/mol) är lika med 3,664.
8 Åkermark enligt definitionen i IPCC (2006 års IPCC Guidelines for National Green -
house Gas Inventories, volym 4).
17
STEMFS  
2021:7vid produktion och distribution av denna el antas motsvara de genomsnitt -
liga utsläppen vid produktion och distribution av el i en angiven region. För 
elanvänd ning i Sverige ska ett genomsnittligt värde för växthusgasutsläpp 
användas som tillhandahålls av Statens energimyndighet. För elanvändning 
i andra länder ska den region där bearbetningen sker likställas med ett lämp -
ligt område som omfattar minst det land i vilket elanvändningen sker. För 
elanvänd ning inom EU kan EU alltid anses vara ett sådant lämpligt område. 
Med undantag från denna bestämmelse får producenter använda sig av ett 
genomsnittsvärde för en enskild anläggning för elproduktion när det gäller 
el som producerats av den anläggningen, förutsatt att den inte är ansluten till 
elnätet.
Utsläpp från bearbetning ska inbegripa utsläpp från torkning av mellan-
liggande produkter och material om detta är relevant.
10 §  Utsläpp från transporter och distribution, etd, ska omfatta utsläpp från 
transport av råvaror och halvfabrikat och från lagring och distribution av färdigt 
material. Utsläpp från transporter och distribution som ska beaktas enligt 5 § 
ska inte omfattas av den här paragrafen.
11 § Utsläpp av koldioxid från bränsle som används, eu, ska antas vara noll för 
biodrivmedel och biobränslen. Utsläpp av andra växthusgaser (N2O och CH4) 
än koldioxid från det bränsle som används ska ingå i faktorn eu.
12 § Minskade utsläpp genom avskiljning av koldioxid och geologisk lagring, 
eccs, som inte redan har redovisats i ep, ska begränsas till utsläpp som undviks 
genom avskiljning och lagring av koldioxid med direkt koppling till utvinning, 
transport, bearbetning och distribution av drivmedel och biobränsle om den 
lagras i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG9.
13 § Minskade utsläpp genom avskiljning och ersättning av koldioxid, eccr, ska 
vara direkt relaterade till den produktion av biodrivmedel eller biobränslen 
till vilken de tillskrivs oc h begränsas till utsläpp som undviks genom avskilj -
ning av koldioxid vars kol kommer från biomassa och som används för att 
ersätta koldioxid av fossilt ursprung vid produktionen av kommersiella varor 
och tjänster. 
14 § Om en kraftvärmeenhet – som tillhandahåller värme och/eller el till en 
framställningsprocess för biodrivmedel eller biobränslen för vilken utsläpp 
beräknas – producerar ett överskott av el och/eller nyttiggjord värme ska 
utsläppen av växthusgaser fördelas mellan elen och den nyttiggjorda värmen 
i enlighet med temperaturen för den värme som produceras (som återspeglar 
värmens användbarhet (nytta)). Den del av värmen som nyttiggjorts får man 
fram genom att multiplicera dess energiinnehåll med Carnot­effektiviteten Ch, 
vilken beräknas enligt följande
9 Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG av den 23 april 2009 om geo -
logisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv 85/337/EEG, Europaparla -
mentets och rådets direktiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och 
2008/1/EG samt förordning (EG) nr 1013/2006 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 114).
18
STEMFS  
2021:7där 
Th = temperatur, mätt i absolut temperatur (kelvin) för den nyttiggjorda  värmen 
vid leveranspunkten, 
T0 = omgivningstemperatur, sätts till 273,15 kelvin (motsvarar 0 °C).
Om överskottsvärmen exporteras för uppvärmning av byggnader får, vid en 
temperatur lägre än 150 °C (423,15 Kelvin), Ch alternativt definieras på föl -
jande sätt
Ch =Carnot­effektivitet i värme på 150 °C (423,15 kelvin), som är 0,3546. 
I denna beräkning ska de faktiska verkningsgraderna användas, definierade 
som den årligen producerade mekaniska energin, elen respektive värmen, 
dividerat med den årligen tillförda energin. 
15 § Om en produktionsprocess för drivmedel eller biobränsle både produce -
rar det bränsle för vilket utsläpp beräknas och en eller flera andra produkter 
(samprodukter), ska växthusgasutsläppen fördelas mellan bränslet (eller dess 
mellanprodukt) och samprodukterna i förhållande till deras energiinnehåll 
(fastställt som det lägre värmevärdet när det gäller andra samprodukter än el 
och värme). Växthusgasintensiteten i överskott av nyttiggjord värme eller el 
är samma som växthusgasintensiteten i den värme eller el som tillförs fram -
ställningsprocessen och bestäms genom beräkning av växthusgasintensiteten 
i samtliga tillförda ämnen och i utsläppen, inklusive bränsleråvaran och CH4- 
och N2O­utsläpp, till och från den kraftvärmeenhet, panna eller annan apparat, 
som tillhandahåller värme eller el till framställningsprocessen för drivmedlet 
eller biobränslet. När det gäller kraftvärme, dvs. el och värme, utförs beräk -
ningen i enlighet med 14 §.
16 § Vid beräkningar i 15 § ska de utsläpp som fördelas bestå av eec + el + esca 
+ de fraktioner av ep, etd, eccs, och eccr som äger rum till och med det processteg 
där en samprodukt bildas. Om samprodukter redan har fått en sådan tilldelning 
i samband med ett tidigare processteg i livscykeln, ska i detta syfte fraktionen 
av de utsläpp som kopplas till det senaste processteget i produktionen av det 
mellanliggande bränslet användas i stället för de totala utsläppen vid beräk -
ning av utsläpp från drivmedels- eller biobränsleproduktionen.
När det gäller biodrivmedel och flytande biobränslen ska alla samproduk -
ter, tas med i denna beräkning. När det gäller biogas och biometan ska alla 
samprodukter tas med i denna beräkning. Inga utsläpp ska tilldelas avfall och 
restprodukter. Samprodukter med negativt energiinnehåll ska anses ha energi -
innehållet noll då man gör beräkningen.
Avfall och restprodukter, inklusive trädtoppar och grenar, halm, agnar, kol -
var och nötskal, liksom restprodukter från bearbetning, inklusive råglycerin 
( glycerin som inte är raffinerat) och bagass, ska anses ha värdet noll när det 
gäller växthusgasutsläppen över en livscykel, fram till dess att dessa mate -
rial samlas in, oavsett om de bearbetas till mellanliggande produkter innan de 
omvandlas till slutprodukten.
19
STEMFS  
2021:7När det gäller drivmedel och biobränslen som produceras i andra raffina -
derier än den kombination av bearbetningsanläggningar med pannor eller 
kraftvärmeenheter som tillhandahåller värme och/eller el till bearbetningsan -
läggningen, ska den enhet som analyseras för den beräkning som avses i 15 § 
utgöras av raffinaderiet.
Ikraftträdandebestämmelser 
1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 17 augusti 2021.
2. Genom föreskrifterna upphävs Statens energimyndighets föreskrifter 
(2011:2) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen.
På Statens energimyndighets vägnar
ROBERT ANDRÉN
Helena Leander
20
STEMFS  
2021:7Bilagor
Bilaga 1. Beskrivning av bränslekategorier enligt 5 kap. 3 § 1 21
Bilaga 2. Normalvärden för flytande biodrivmedel när de produceras 
utan några nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter till följd av förändrad 
 markanvändning 23
Bilaga 3. Uppskattade normalvärden för framtida biodrivmedel som  
inte, eller bara i försumbar omfattning, fanns på marknaden under 2016,  
när de produceras utan några nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter till  
följd av förändrad markanvändning 25
Bilaga 4. Normalvärden för minskningar av växthusgasutsläpp från  
fasta och gasformiga biobränslen samt gasformiga biodrivmedel när  
de produceras utan några nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter till  
följd av förändrad markanvändning 26
Bilaga 5. Disaggregerade normalvärden för flytande biodrivmedel och  
flytande biobränslen 34
Bilaga 6. Uppskattade disaggregerade normalvärden för framtida  
biodrivmedel och flytande biobränslen som inte, eller bara i försumbar 
omfattning, fanns på marknaden 2016 45
Bilaga 7. Disaggregerade normalvärden för fasta och gasformiga  
biobränslen samt gasformiga biodrivmedel 51
Bilaga 8. Totala normalvärden för produktionskedjor för fast och  
gasformigt biobränsle samt gasformiga biodrivmedel 58
Bilaga 9. Riktlinjer för beräkning av kollager i mark vid ändrad  
markanvändning, specificerade i kommissionens beslut av den  
10 juni 2010 (2010/335/EU) 65
Bilaga 10. Utsläpp på grund av indirekt ändring av markanvändning 91
Bilaga 11. Råvaror för avancerade biodrivmedel 92
21
STEMFS  
2021:7Bilaga 1,
Sida 1 av 2 
Beskrivning av bränslekategorier enligt 5 kap. 3 § 1
Bränslekategorier för flytande biodrivmedel och flytande biobränslen
Bränslekategori Förklaring
Biodiesel metylester som framställs genom förestring av  vegetabilisk 
eller animalisk olja 
Butanol butanol som framställs av biomassa
Etanol etanol som framställs av biomassa
ETBE etyltertiärbutyleter som framställs av bioetanol tillsammans 
med fossil råvara, för användning som inblandningskomponent 
i drivmedel. Andelen förnybar energi är typiskt 37 procent
Fischer-Tropsch-bensin syntetiskt kolväte eller en blandning av syntetiska  kolväten av 
bensinkvalitet som framställs av biomassa
Fischer-Tropsch-diesel syntetiskt kolväte eller en blandning av syntetiska kolväten av 
dieselkvalitet som framställs av biomassa 
Metanol metanol som framställs av biomassa
MTBE metyltertiärbutyleter som framställs av biometanol tillsammans 
med fossil råvara, för användning som inblandningskomponent 
i drivmedel. Andelen förnybar energi är typiskt 22 procent
Ren vegetabilisk olja olja som framställs av oljeväxter genom pressning, extraktion 
eller liknande metoder, oraffinerad eller raffinerad men 
kemiskt oförändrad
TAEE tert-amyletyleter som framställs av bioetanol tillsammans med 
fossil råvara, för användning som inblandningskomponent i 
drivmedel. Andelen förnybar energi är typiskt 29 procent
Vätebehandlad 
 vegetabilisk oljavegetabilisk olja som termokemiskt behandlats med väte och är 
av dieselkvalitet
Övriga flytande andra biodrivmedel eller biobränslen i vätskeform
Bränslekategorier för fasta biobränslen
Bränslekategori Förklaring
Bark det yttre skikt som omger den egentliga veden hos träd
Briketter/pellets finfördelat material, företrädesvis av trä, som pressats samman 
till större bitar
Flis sönderdelat trä
Sågspån små trärester efter klyvning eller kapning av trävirke med såg 
eller sågklingor 
Övriga fasta t.ex. jordbruksgrödor, restprodukter från jordbruk (inklusive 
gödsel) och biologiskt avfall
22
STEMFS  
2021:7Sida 2 av 2
Bränslekategorier för gasformiga biobränslen och gasformiga 
biodrivmedel
Bränslekategori Förklaring
Biogas ett vätskeformigt eller gasformigt bränsle som framställts av 
biomassa och vars energiinnehåll till övervägande del härrör 
från metan
Biogasol ett vätskeformigt eller gasformigt bränsle som framställts av 
biomassa och vars energiinnehåll till övervägande del härrör 
från propan eller butan
DME dimetyleter som framställts av biomassa
Syngas ett vätskeformigt eller gasformigt bränsle som framställts av 
biomassa vars energiinnehåll till övervägande del härrör från 
kolmonoxid, vätgas och metan
Vätgas vätgas som framställts av biomassa
Övriga gasformiga andra biodrivmedel eller biobränslen i gasform
23
STEMFS  
2021:7Bilaga 2,
Sida 1 av 2
Normalvärden för flytande biodrivmedel när 
de produceras utan några nettoutsläpp av 
koldioxidekvivalenter till följd av förändrad 
markanvändning
Produktionskedja för flytande biodrivmedel Normalvärde för  minskningen 
av växthusgasutsläpp
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i konventionell panna)59 %
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i konventionell panna)73 %
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk (*))68 %
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk (*))76 %
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk (*))47 %
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk (*))64 %
Etanol av majs (naturgas som processbränsle  
i konventionell panna)40 %
Etanol av majs (naturgas som processbränsle  
i kraftvärmeverk (*))48 %
Etanol av majs (brunkol som processbränsle  
i kraftvärmeverk (*))28 %
Etanol av majs (restprodukter från skogsbruk som 
processbränsle i kraftvärmeverk (*))68 %
Etanol av spannmål utom majs (naturgas som  
processbränsle i konventionell panna)38 %
Etanol av spannmål utom majs (naturgas som  
processbränsle i kraftvärmeverk (*))46 %
Etanol av spannmål utom majs (brunkol som  
processbränsle i kraftvärmeverk)24 %
Etanol av spannmål utom majs (restprodukter från  
skogsbruk som processbränsle i kraftvärmeverk (*))67 %
Etanol av sockerrör 70 %
ETBE (etyltertiärbutyleter), andel från förnybara 
energikällorLika stor som andelen i den 
produktionskedja för etanol som 
används
24
STEMFS  
2021:7Produktionskedja för flytande biodrivmedel Normalvärde för  minskningen 
av växthusgasutsläpp
TAEE (tert-amyletyleter), andel från förnybara 
energikällorLika stor som andelen i den 
produktionskedja för etanol som 
används
Biodiesel av raps 47 %
Biodiesel av solros 52 %
Biodiesel av sojabönor 50 %
Biodiesel av palmolja (öppen damm för avloppsslam) 20 %
Biodiesel av palmolja (processen i oljefabriken sker 
med omhändertagande av metan)45 %
Biodiesel av avfall i form av matolja 84 %
Biodiesel av animaliska fetter från utsmältning (**) 78 %
Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps 47 %
Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros 54 %
Vätebehandlad vegetabilisk olja av sojabönor 51 %
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja  
(öppen damm för avloppsslam)22 %
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja 
(processen i oljefabriken sker med omhändertagande 
av metan)49 %
Vätebehandlad olja av avfall i form av matolja 83 %
Vätebehandlad olja av animaliska fetter från 
utsmältning (**)77 %
Ren vegetabilisk olja av raps 57 %
Ren vegetabilisk olja av solros 64 %
Ren vegetabilisk olja av sojabönor 61 %
Ren vegetabilisk olja av palmolja (öppen damm för 
avloppsslam)30 %
Ren vegetabilisk olja av palmolja (processen i 
oljefabriken sker med omhändertagande av metan)57 %
Ren olja av avfall i form av matolja 98 %
(*)  Normalvärden för processer som utnyttjar kraftvärmeproduktion är giltiga endast om 
all processvärme tillhandahålls av kraftvärmeproduktionen.
(**) Gäller endast biodrivmedel som produceras från animaliska biprodukter som klas -
sificeras som kategori 1- och 2-material i enlighet med Europaparlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 1069/200910, för vilka utsläpp kopplade till desinfektion som en del 
av utsmältningen inte beaktas.
10 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 
om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som 
inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 
1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).Sida 2 av 2
25
STEMFS  
2021:7Bilaga 3,
Sida 1 av 1
Uppskattade normalvärden för framtida biodrivmedel 
som inte, eller bara i försumbar omfattning, fanns på 
marknaden under 2016, när de produceras utan några 
nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter till följd av 
förändrad markanvändning
Produktionskedja för biodrivmedel Normalvärde för minskningen 
av växthusgasutsläpp
Etanol av vetehalm 83 %
Fischer-Tropsch-diesel av virkesavfall 
i  fristående anläggningar83 %
Fischer-Tropsch-diesel av odlad skog 
i  fristående anläggningar82 %
Fischer-Tropsch-bensin av virkesavfall 
i fristående anläggningar83 %
Fischer-Tropsch-bensin av odlad skog 
i  fristående anläggningar82 %
Dimetyleter (DME) av virkesavfall  
i fristående anläggningar84 %
Dimetyleter (DME) av odlad skog  
i fristående anläggningar83 %
Metanol av virkesavfall i fristående 
 anläggningar84 %
Metanol av odlad skog i fristående 
 anläggningar83 %
Fischer-Tropsch-diesel av svartlutsförgasning 
integrerad med massafabrik89 %
Fischer-Tropsch-bensin av svartlutsförgasning 
integrerad med massafabrik89 %
Dimetyleter (DME) av svartlutsförgasning 
integrerad med massafabrik89 %
Metanol av svartlutsförgasning integrerad med 
massafabrik89 %
MTBE (metyltertiärbutyleter), andel från 
förnybara energikällorLika stor som andelen i den 
produktionskedja för metanol 
som används
26
STEMFS  
2021:7Bilaga 4,
Sida 1 av 8
Normalvärden för minskningar av växthusgas­
utsläpp från fasta och gasformiga biobränslen samt 
gasformiga biodrivmedel när de produceras utan 
några nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter till följd 
av förändrad markanvändning
TRÄFLIS
Produktionssystem för 
biobränsleTransportsträcka Normalvärde för minskningen 
av växthusgasutsläpp
Värme El
Träflis från restprodukter 
från skogsbruk1–500 km 91 % 87 %
500–2 500 km 87 % 81 %
2 500–10 000 km 78 % 67 %
Över 10 000 km 60 % 41 %
Träflis från skottskog 
med kort omloppstid 
(eukalyptus)2 500–10 000 km 73 % 60 %
Träflis från skottskog med 
kort omloppstid (poppel, 
med gödning)1–500 km 87 % 81 %
500–2 500 km 84 % 76 %
2 500–10 000 km 74 % 62 %
Över 10 000 km 57 % 35 %
Träflis från skottskog med 
kort omloppstid (poppel, 
utan gödning)1–500 km 90 % 85 %
500–2 500 km 86 % 79 %
2 500–10 000 km 77 % 65 %
Över 10 000 km 59 % 39 %
Träflis från stamved 1–500 km 92 % 88 %
500–2 500 km 88 % 82 %
2 500–10 000 km 79 % 68 %
Över 10 000 km 61 % 42 %
Träflis från industriavfall 1–500 km 93 % 90 %
500–2 500 km 90 % 85 %
2 500–10 000 km 80 % 71 %
Över 10 000 km 63 % 44 %
27
STEMFS  
2021:7Sida 2 av 8
TRÄPELLETS (*)
Produktionssystem för 
biobränsleTransport ­
sträckaNormalvärde för minskningen 
av växthusgasutsläpp
Värme El
Träbriketter 
eller träpellets 
av restprodukter 
från skogsbrukFall 1 1–500 km 49 % 24 %
500–2 500 km 49 % 25 %
2 500–10 000 km 47 % 21 %
Över 10 000 km 40 % 11 %
Fall 2a 1–500 km 72 % 59 %
500–2 500 km 72 % 59 %
2 500–10 000 km 70 % 55 %
Över 10 000 km 63 % 45 %
Fall 3a 1–500 km 90 % 85 %
500–2 500 km 90 % 86 %
2 500–10 000 km 88 % 81 %
Över 10 000 km 81 % 72 %
Träbriketter eller 
träpellets av 
skottskog med 
kort omloppstid 
(eukalyptus)Fall 1 2 500–10 000 km 43 % 15 %
Fall 2a 2 500–10 000 km 66 % 49 %
Fall 3a 2 500–10 000 km 83 % 75 %
Träbriketter eller 
träpellets av 
skottskog med 
kort omloppstid 
(poppel, med 
gödning)Fall 1 1–500 km 46 % 20 %
500–10 000 km 44 % 16 %
Över 10 000 km 37 % 7 %
Fall 2a 1–500 km 69 % 54 %
500–10 000 km 67 % 50 %
Över 10 000 km 60 % 41 %
Fall 3a 1–500 km 87 % 81 %
500–10 000 km 84 % 77 %
Över 10 000 km 78 % 67 %
Träbriketter eller 
träpellets av 
skottskog med 
kort omloppstid 
(poppel, utan 
gödning)Fall 1 1–500 km 48 % 23 %
500–10 000 km 46 % 20 %
Över 10 000 km 40 % 10 %
Fall 2a 1–500 km 72 % 58 %
500–10 000 km 69 % 54 %
Över 10 000 km 63 % 45 %
Fall 3a 1–500 km 90 % 85 %
500–10 000 km 87 % 81 %
Över 10 000 km 81 % 71 %
28
STEMFS  
2021:7TRÄPELLETS (*)
Produktionssystem för 
biobränsleTransport ­
sträckaNormalvärde för minskningen 
av växthusgasutsläpp
Värme El
Stamved Fall 1 1–500 km 49 % 24 %
500–2 500 km 49 % 25 %
2 500–10 000 km 47 % 21 %
Över 10 000 km 40 % 11 %
Fall 2a 1–500 km 73 % 60 %
500–2 500 km 73 % 60 %
2 500–10 000 km 70 % 56 %
Över 10 000 km 64 % 46 %
Fall 3a 1–500 km 91 % 86 %
500–2 500 km 91 % 87 %
2 500–10 000 km 88 % 83 %
Över 10 000 km 82 % 73 %
Träbriketter eller  
träpellets av  
träindustriavfallFall 1 1–500 km 69 % 55 %
500–2 500 km 70 % 55 %
2 500–10 000 km 67 % 51 %
Över 10 000 km 61 % 42 %
Fall 2a 1–500 km 84 % 76 %
500–2 500 km 84 % 77 %
2 500–10 000 km 82 % 73 %
Över 10 000 km 75 % 63 %
Fall 3a 1–500 km 94 % 91 %
500–2 500 km 94 % 92 %
2 500–10 000 km 92 % 88 %
Över 10 000 km 85 % 78 %
(*) Fall 1 avser processer där en naturgaspanna används för att tillhandahålla 
processvärme till pelletpressen. El till pelletpressen tillförs från elnätet.
Fall 2a avser processer där en värmepanna för träflis, som matas med förtorkad flis, 
används för att tillhandahålla processvärme. El till pelletpressen tillförs från elnätet.
Fall 3a avser processer där ett kraftvärmeverk, som matas med förtorkad träflis, 
används för att tillhandahålla el och värme till pelletpressen.Sida 3 av 8
29
STEMFS  
2021:7Sida 4 av 8
PRODUKTIONSKEDJOR INOM JORDBRUKET
Produktionssystem för 
biobränsleTransportsträcka Normalvärde för minskningen 
av växthusgasutsläpp
Värme El
Restprodukter från 
jordbruk med densitet 
< 0,2 ton/m3 111–500 km 93 % 90 %
500–2 500 km 86 % 80 %
2 500–10 000 km 73 % 60 %
Över 10 000 km 48 % 23 %
Restprodukter från 
jordbruk med densitet 
> 0,2 ton/m3 121–500 km 93 % 90 %
500–2 500 km 92 % 87 %
2 500–10 000 km 85 % 78 %
Över 10 000 km 74 % 61 %
Halmpelletar 1–500 km 85 % 78 %
500–10 000 km 83 % 74 %
Över 10 000 km 76 % 64 %
Bagassbriketter 500–10 000 km 91 % 87 %
Över 10 000 km 85 % 77 %
Palmkärnmjöl Över 10 000 km 11 % -33 %
Palmkärnmjöl (utan 
CH4-utsläpp från 
 oljefabriken)Över 10 000 km 42 % 14 %
11 I denna materialgrupp ingår restprodukter från jordbruket med låg bulkdensitet, t.ex. 
halmbalar, havreskal, risskal och bagassbalar av sockerrör (ej uttömmande förteckning).
12 I gruppen av restprodukter från jordbruket med högre bulkdensitet ingår material 
såsom majskolvar, nötskal, sojabönskal, palmkärnskal (ej uttömmande förteckning).
30
STEMFS  
2021:7Sida 5 av 8
BIOGAS FÖR EL (*)
Produktions system 
för biogasTeknikalternativ Normalvärde för minskningen 
av växthusgasutsläpp
Flytgödsel13Fall 1 Ej inneslutna rötrester1494 %
Inneslutna rötrester15240 %
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 85 %
Inneslutna rötrester 219 %
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 86 %
Inneslutna rötrester 235 %
Majs, hel 
växt16Fall 1 Ej inneslutna rötrester 21 %
Inneslutna rötrester 53 %
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 18 %
Inneslutna rötrester 47 %
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 10 %
Inneslutna rötrester 43 %
Bioavfall Fall 1 Ej inneslutna rötrester 26 %
Inneslutna rötrester 78 %
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 21 %
Inneslutna rötrester 68 %
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 14 %
Inneslutna rötrester 66 %
(*) Fall 1 avser produktionskedjor där den el och värme som krävs i processen 
tillhandahålls av den kraftvärmeproducerande motorn i sig själv.
Fall 2 avser produktionskedjor där den el som krävs i processen tas från elnätet och 
processvärmen tillhandahålls av den kraftvärmeproducerande motorn i sig själv. 
I vissa medlemsstater får aktörer inte uppge bruttoproduktionen som grund för 
subventioner och då gäller fall 1 som den mer sannolika konfigurationen.
Fall 3 avser produktionskedjor där den el som krävs i processen tas från elnätet och 
processvärmen tillhandahålls av en biogaspanna. Detta fall gäller för vissa anlägg -
ningar där den kraftvärmeproducerande motorn inte finns på platsen och biogasen 
säljs (utan att uppgraderas till biometan).
13 I värdena för produktion av biogas från gödsel ingår negativa utsläpp till följd av 
utsläppsminskningen i samband med gödselhanteringen. Det värde för esca som används 
motsvarar −45 g CO2eq/MJ gödsel som används i anaerob nedbrytning.
14 Öppen lagring av rötrester står för ytterligare utsläpp av metan (CH4) och dikväve-
oxid (N2O). Storleken på dessa utsläpp beror på omgivningsförhållanden, substrattyper 
och nedbrytningens effektivitet.
15 Innesluten lagring innebär att rötresterna som kommer från nedbrytningen lagras i en 
gastät tank och ett antagande att den ytterligare biogas som släpps ut under lagringen 
återvinns för produktion av ytterligare el eller biometan. Inga utsläpp av växthusgaser 
ingår i denna process.
16 Majs, hel växt” avser majs som skördas för foderändamål och bevaras genom ensi -
lering.
31
STEMFS  
2021:7Sida 6 av 8
BIOGAS FÖR EL – BLANDNINGAR AV GÖDSEL OCH MAJS
Produktions system 
för biogasTeknik alternativ Normalvärde för minskningen 
av växthusgasutsläpp
Gödsel – majs
80 % – 20 %  Fall 1 Ej inneslutna rötrester 45 %
Inneslutna rötrester 114 %
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 40 %
Inneslutna rötrester 103 %
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 35 %
Inneslutna rötrester 106 %
Gödsel – majs
70 % – 30 %Fall 1 Ej inneslutna rötrester 37 %
Inneslutna rötrester 94 %
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 32 %
Inneslutna rötrester 85 %
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 27 %
Inneslutna rötrester 85 %
Gödsel – majs
60 % – 40 %  Fall 1 Ej inneslutna rötrester 32 %
Inneslutna rötrester 82 %
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 28 %
Inneslutna rötrester 73 %
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 22 %
Inneslutna rötrester 72 %
32
STEMFS  
2021:7Sida 7 av 8
BIOMETAN SOM DRIVMEDEL (*)
Produktions system 
för biometanTeknikalternativ Normalvärde för 
minskningen av 
växthusgasutsläpp
Flytgödsel17Ej inneslutna rötrester, ingen 
förbränning av restgaser72 %
Ej inneslutna rötrester, 
 förbränning av restgaser94 %
Inneslutna rötrester, ingen 
förbränning av restgaser179 %
Inneslutna rötrester,  förbränning 
av restgaser202 %
Majs, hel växt Ej inneslutna rötrester, ingen 
förbränning av restgaser17 %
Ej inneslutna rötrester, 
 förbränning av restgaser39 %
Inneslutna rötrester, ingen 
förbränning av restgaser41 %
Inneslutna rötrester,  förbränning 
av restgaser63 %
Bioavfall Ej inneslutna rötrester, ingen 
förbränning av restgaser20 %
Ej inneslutna rötrester, 
 förbränning av restgaser42 %
Inneslutna rötrester, ingen 
förbränning av restgaser58 %
Inneslutna rötrester,  förbränning 
av restgaser80 %
(*) Minskningarna av växthusgasutsläpp specifikt för biometan avser komprimerad 
biometan i förhållande till det motsvarande fossila drivmedlet (94 g CO2eq/MJ).
17 I värdena för produktion av biogas från gödsel ingår negativa utsläpp till följd av 
utsläppsminskningen i samband med gödselhanteringen. Det värde för esca som används 
motsvarar −45 g CO2eq/MJ gödsel som används i anaerob nedbrytning.
33
STEMFS  
2021:7Sida 8 av 8
BIOMETAN – BLANDNINGAR AV GÖDSEL OCH MAJS (*)
Produktions system 
för biometanTeknikalternativ Normalvärde för 
minskningen av 
växthusgas utsläpp
Gödsel – majs  
80 % – 20 %Ej inneslutna rötrester, ingen 
 förbränning av restgaser1835 %
Ej inneslutna rötrester, förbränning 
av restgaser1957 %
Inneslutna rötrester, ingen  förbränning 
av restgaser86 %
Inneslutna rötrester, förbränning av 
restgaser108 %
Gödsel – majs  
70 % – 30 %Ej inneslutna rötrester, ingen 
 förbränning av restgaser29 %
Ej inneslutna rötrester, förbränning 
av restgaser51 %
Inneslutna rötrester, ingen  förbränning 
av restgaser71 %
Inneslutna rötrester, förbränning 
av restgaser94 %
Gödsel – majs  
60 % – 40 %Ej inneslutna rötrester, ingen 
 förbränning av restgaser25 %
Ej inneslutna rötrester, förbränning 
av restgaser48 %
Inneslutna rötrester, ingen  förbränning 
av restgaser62 %
Inneslutna rötrester, förbränning 
av restgaser84 %
(*) Minskningarna av växthusgasutsläpp specifikt för biometan avser komprimerad 
biometan i förhållande till det motsvarande fossila drivmedlet (94 g CO2eq/MJ).
18 Denna kategori omfattar följande teknikformer för uppgradering av biogas till bio -
metan: PSA (Pressure Swing Adsorption), PWS (Pressure Water Scrubbing), membran, 
kryogen separering och OPS (Organic Physical Scrubbing). Här ingår ett utsläpp på 
0,03 MJ CH4/MJ biometan till följd av metanutsläppen i restgaserna.
19  Denna kategori omfattar följande teknikformer för uppgradering av biogas till bio-
metan: PWS (Pressure Water Scrubbing) när vattnet återvinns, PSA (Pressure Swing 
Adsorption), kemisk skrubber, OPS (Organic Physical Scrubbing), membran och kryogen 
separering. Inga metanutsläpp beaktas för denna kategori (den metan som eventuellt 
finns i restgaserna förbränns).
34
STEMFS  
2021:7Bilaga 5,
Sida 1 av 11
Disaggregerade normalvärden för flytande 
biodrivmedel och flytande biobränslen
Disaggregerade normalvärden för odling: ”eec” enligt definitionen i kap. 
7 1 §, inklusive N2O­utsläpp från mark
Produktionskedja för flytande biodrivmedel och 
flytande biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av sockerbetor 9,6
Etanol av majs 25,5
Etanol av spannmål utom majs 27
Etanol av sockerrör 17,1
ETBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för etanol som används
TAEE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för etanol som används
Biodiesel av raps 32
Biodiesel av solros 26,1
Biodiesel av sojabönor 21,2
Biodiesel av palmolja 26,0
Biodiesel av avfall i form av matolja 0
Biodiesel av animaliska fetter från utsmältning(**) 0
Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps 33,4
Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros 26,9
Vätebehandlad vegetabilisk olja av sojabönor 22,1
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja 27,3
Vätebehandlad olja av avfall i form av matolja 0
Vätebehandlad olja av animaliska fetter  
från utsmältning(**)0
Ren vegetabilisk olja av raps 33,4
Ren vegetabilisk olja av solros 27,2
Ren vegetabilisk olja av sojabönor 22,2
Ren vegetabilisk olja av palmolja 27,1
Ren olja av avfall i form av matolja 0
(**) Gäller endast biodrivmedel som produceras från animaliska biprodukter som 
klassificeras som kategori 1- och 2-material i enlighet med förordning (EG) nr 
1069/2009, för vilka utsläpp kopplade till desinfektion som en del av utsmältningen 
inte beaktas.
35
STEMFS  
2021:7Sida 2 av 11
Disaggregerade normalvärden för odling: ”eec” – endast för N2O­utsläpp 
från mark (dessa ingår redan i de disaggregerade värdena för utsläpp 
från odling i tabellen för ”eec”)
Produktionskedja för flytande biodrivmedel och 
flytande biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av sockerbetor 4,9
Etanol av majs 13,7
Etanol av spannmål utom majs 14,1
Etanol av sockerrör 2,1
ETBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för etanol som används
TAEE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för etanol som används
Biodiesel av raps 17,6
Biodiesel av solros 12,2
Biodiesel av sojabönor 13,4
Biodiesel av palmolja 16,5
Biodiesel av avfall i form av matolja 0
Biodiesel av animaliska fetter från utsmältning (*) 0
Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps 18
Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros 12,5
Vätebehandlad vegetabilisk olja av sojabönor 13,7
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja 16,9
Vätebehandlad olja av avfall i form av matolja 0
Vätebehandlad olja av animaliska fetter  
från utsmältning (*)0
Ren vegetabilisk olja av raps 17,6
Ren vegetabilisk olja av solros 12,2
Ren vegetabilisk olja av sojabönor 13,4
Ren vegetabilisk olja av palmolja 16,5
Ren olja av avfall i form av matolja 0
(**) Gäller endast biodrivmedel som produceras från animaliska biprodukter som 
klassificeras som kategori 1- och 2-material i enlighet med förordning (EG) nr 
1069/2009, för vilka utsläpp kopplade till desinfektion som en del av utsmältningen 
inte beaktas.
36
STEMFS  
2021:7Sida 3 av 11
Disaggregerade normalvärden för bearbetning: ”ep” enligt definitionen i 
1 § kap. 7
Produktionskedja för flytande biodrivmedel och 
flytande biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i konventionell panna)26,3
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i konventionell panna)13,6
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk (**))18,5
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk (**))10,6
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk (**))38,3
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank, 
 brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk (**))22
Etanol av majs (naturgas som processbränsle  
i konventionell panna)29,1
Etanol av majs (naturgas som processbränsle  
i kraftvärmeverk (**))20,8
Etanol av majs (brunkol som processbränsle  
i kraftvärmeverk (**))40,1
Etanol av majs (restprodukter från skogsbruk som 
processbränsle i kraftvärmeverk (**))2,6
Etanol av spannmål utom majs (naturgas som 
 processbränsle i konventionell panna)29,3
Etanol av spannmål utom majs (naturgas som 
 processbränsle i kraftvärmeverk (**))21,1
Etanol av spannmål utom majs (brunkol som 
 processbränsle i kraftvärmeverk (**))42,5
Etanol av spannmål utom majs (restprodukter från 
skogsbruk som processbränsle i kraftvärmeverk (**))2,2
Etanol av sockerrör 1,8
ETBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för etanol som används
TAEE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för etanol som används
Biodiesel av raps 16,3
Biodiesel av solros 16,5
37
STEMFS  
2021:7Produktionskedja för flytande biodrivmedel och 
flytande biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Biodiesel av sojabönor 16,9
Biodiesel av palmolja (öppen damm för avloppsslam) 42,6
Biodiesel av palmolja (processen i oljefabriken sker med 
omhändertagande av metan)18,5
Biodiesel av avfall i form av matolja 13
Biodiesel av animaliska fetter från utsmältning (*) 19,1
Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps 15
Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros 14,7
Vätebehandlad vegetabilisk olja av sojabönor 15,2
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja  
(öppen damm för avloppsslam)38,9
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (processen 
i oljefabriken sker med omhändertagande av metan)13,6
Vätebehandlad olja av avfall i form av matolja 14,3
Vätebehandlad olja av animaliska fetter från  
utsmältning (*)20,3
Ren vegetabilisk olja av raps 5,2
Ren vegetabilisk olja av solros 5,4
Ren vegetabilisk olja av sojabönor 5,9
Ren vegetabilisk olja av palmolja (öppen damm för 
avloppsslam)31,7
Ren vegetabilisk olja av palmolja (processen i 
 oljefabriken sker med omhändertagande av metan)6,5
Ren olja av avfall i form av matolja 0,8
(*) Normalvärden för processer som utnyttjar kraftvärmeproduktion är giltiga endast 
om all processvärme tillhandahålls av kraftvärmeproduktionen.
(**) Gäller endast biodrivmedel som produceras från animaliska biprodukter som 
klassificeras som kategori 1- och 2-material i enlighet med förordning (EG) nr 
1069/2009, för vilka utsläpp kopplade till desinfektion som en del av utsmältningen 
inte beaktas.Sida 4 av 11
38
STEMFS  
2021:7Sida 5 av 11
Disaggregerade normalvärden endast för extraktion av olja (dessa ingår 
redan i de disaggregerade värden för utsläpp från bearbetning i tabellen 
för ”ep”)
Produktionskedja för flytande biodrivmedel och 
flytande biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Biodiesel av raps 4,2
Biodiesel av solros 4
Biodiesel av sojabönor 4,4
Biodiesel av palmolja (öppen damm för avloppsslam) 29,2
Biodiesel av palmolja (processen i oljefabriken sker med 
omhändertagande av metan)5,1
Biodiesel av avfall i form av matolja 0
Biodiesel av animaliska fetter från utsmältning (*) 6,1
Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps 4,4
Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros 4,1
Vätebehandlad vegetabilisk olja av sojabönor 4,6
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (öppen damm 
för avloppsslam)30,7
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (processen i 
oljefabriken sker med omhändertagande av metan)5,4
Vätebehandlad olja av avfall i form av matolja 0
Vätebehandlad olja av animaliska fetter från utsmältning (*) 6
Ren vegetabilisk olja av raps 4,4
Ren vegetabilisk olja av solros 4,2
Ren vegetabilisk olja av sojabönor 4,7
Ren vegetabilisk olja av palmolja (öppen damm för 
avloppsslam)30,5
Ren vegetabilisk olja av palmolja (processen i oljefabriken 
sker med omhändertagande av metan)5,3
Ren olja av avfall i form av matolja 0
(**) Gäller endast biodrivmedel som produceras från animaliska biprodukter som 
klassificeras som kategori 1- och 2-material i enlighet med förordning (EG) nr 
1069/2009, för vilka utsläpp kopplade till desinfektion som en del av utsmältningen 
inte beaktas.
39
STEMFS  
2021:7Sida 6 av 11
Disaggregerade normalvärden för transport och distribution: ”etd” 
enligt definitionen i 1 § kap. 7
Produktionskedja för flytande biodrivmedel och 
flytande biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i konventionell panna)2,3
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i konventionell panna)2,3
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk (**))2,3
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk (**))2,3
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk (**))2,3
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk (**))2,3
Etanol av majs (naturgas som processbränsle  
i kraftvärmeverk (**))2,2
Etanol av majs (naturgas som processbränsle  
i konventionell panna)2,2
Etanol av majs (brunkol som processbränsle  
i kraftvärmeverk (**))2,2
Etanol av majs (restprodukter från skogsbruk som 
processbränsle i kraftvärmeverk (**))2,2
Etanol av spannmål utom majs (naturgas som 
 processbränsle i konventionell panna)2,2
Etanol av spannmål utom majs (naturgas som 
 processbränsle i kraftvärmeverk (**))2,2
Etanol av spannmål utom majs (brunkol som 
 processbränsle i kraftvärmeverk)2,2
Etanol av spannmål utom majs (restprodukter från 
skogsbruk som processbränsle i kraftvärmeverk (**))2,2
Etanol av sockerrör 9,7
ETBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för etanol som används
TAEE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för etanol som används
Biodiesel av raps 1,8
Biodiesel av solros 2,1
40
STEMFS  
2021:7Produktionskedja för flytande biodrivmedel och 
flytande biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Biodiesel av sojabönor 8,9
Biodiesel av palmolja (öppen damm för avloppsslam) 6,9
Biodiesel av palmolja (processen i oljefabriken sker med 
omhändertagande av metan)6,9
Biodiesel av avfall i form av matolja 1,9
Biodiesel av animaliska fetter från utsmältning (*) 1,6
Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps 1,7
Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros 2
Vätebehandlad vegetabilisk olja av sojabönor 9,2
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (öppen 
damm för avloppsslam)7
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (processen 
i oljefabriken sker med omhändertagande av metan)7
Vätebehandlad olja av avfall i form av matolja 1,7
Vätebehandlad olja av animaliska fetter från 
 utsmältning (*)1,5
Ren vegetabilisk olja av raps 1,4
Ren vegetabilisk olja av solros 1,7
Ren vegetabilisk olja av sojabönor 8,8
Ren vegetabilisk olja av palmolja (öppen damm för 
avloppsslam)6,7
Ren vegetabilisk olja av palmolja (processen  
i oljefabriken sker med omhändertagande av metan)6,7
Ren olja av avfall i form av matolja 1,4
(*) Normalvärden för processer som utnyttjar kraftvärmeproduktion är giltiga endast 
om all processvärme tillhandahålls av kraftvärmeproduktionen.
(**) Gäller endast biodrivmedel som produceras från animaliska biprodukter som 
klassificeras som kategori 1- och 2-material i enlighet med förordning (EG) nr 
1069/2009, för vilka utsläpp kopplade till desinfektion som en del av utsmältningen 
inte beaktas.Sida 7 av 11
41
STEMFS  
2021:7Sida 8 av 11
Disaggregerade normalvärden endast för transport och distribution av 
slutligt bränsle. (Dessa ingår redan i tabellen över utsläpp från transport 
och distribution  ”etd” enligt definitionen i 1 § kap 7, men följande värden 
kan användas om en ekonomisk aktör vill deklarera endast de faktiska 
utsläppen från transporter av grödor eller olja).
Produktionskedja för flytande biodrivmedel och 
flytande biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank, naturgas 
som processbränsle i konventionell panna)1,6
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank, naturgas 
som processbränsle i konventionell panna)1,6
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank, naturgas 
som processbränsle i kraftvärmeverk (**))1,6
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank, naturgas 
som processbränsle i kraftvärmeverk (**))1,6
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk (**))1,6
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk (**))1,6
Etanol av majs (naturgas som processbränsle  
i konventionell panna)1,6
Etanol av majs (naturgas som processbränsle  
i kraftvärmeverk (**))1,6
Etanol av majs (brunkol som processbränsle  
i kraftvärmeverk (**))1,6
Etanol av majs (restprodukter från skogsbruk som 
 processbränsle i kraftvärmeverk (**))1,6
Etanol av spannmål utom majs (naturgas som 
 processbränsle i konventionell panna)1,6
Etanol av spannmål utom majs (naturgas som 
 processbränsle i kraftvärmeverk (**))1,6
Etanol av spannmål utom majs (brunkol som 
 processbränsle i kraftvärmeverk)1,6
Etanol av spannmål utom majs (restprodukter från 
 skogsbruk som processbränsle i kraftvärmeverk (**))1,6
Etanol av sockerrör 6
Andelen ETBE (etyltertiärbutyleter) från förnybar etanol Lika stor som andelen 
i den produktions -
kedja för etanol som 
används
Andelen TAEE (tert-amyletyleter) från förnybar etanol Lika stor som andelen 
i den produktions -
kedja för etanol som 
används
42
STEMFS  
2021:7Produktionskedja för flytande biodrivmedel och 
flytande biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Biodiesel av raps 1,3
Biodiesel av solros 1,3
Biodiesel av sojabönor 1,3
Biodiesel av palmolja (öppen damm för avloppsslam) 1,3
Biodiesel av palmolja (processen i oljefabriken sker med 
omhändertagande av metan)1,3
Biodiesel av avfall i form av matolja 1,3
Biodiesel av animaliska fetter från utsmältning (*) 1,3
Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps 1,2
Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros 1,2
Vätebehandlad vegetabilisk olja av sojabönor 1,2
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (öppen damm 
för avloppsslam)1,2
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (processen i 
oljefabriken sker med omhändertagande av metan)1,2
Vätebehandlad olja av avfall i form av matolja 1,2
Vätebehandlad olja av animaliska fetter från utsmält -
ning (*)1,2
Ren vegetabilisk olja av raps 0,8
Ren vegetabilisk olja av solros 0,8
Ren vegetabilisk olja av sojabönor 0,8
Ren vegetabilisk olja av palmolja (öppen damm för 
avloppsslam)0,8
Ren vegetabilisk olja av palmolja (processen i oljefabriken 
sker med omhändertagande av metan)0,8
Ren olja av avfall i form av matolja 0,8
(*) Normalvärden för processer som utnyttjar kraftvärmeproduktion är giltiga endast 
om all processvärme tillhandahålls av kraftvärmeproduktionen.
(**) Gäller endast biodrivmedel som produceras från animaliska biprodukter som 
klassificeras som kategori 1- och 2-material i enlighet med förordning (EG) nr 
1069/2009, för vilka utsläpp kopplade till desinfektion som en del av utsmältningen 
inte beaktas.Sida 9 av 11
43
STEMFS  
2021:7Sida 10 av 11
Totalt för odling, bearbetning, transport och distribution
Produktionskedja för flytande biodrivmedel och 
flytande biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i konventionell panna)38,2
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i konventionell panna)25,5
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk (**))30,4
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk (**))22,5
Etanol av sockerbetor (utan biogas från drank,  
brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk (**))50,2
Etanol av sockerbetor (med biogas från drank,  
brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk (**))33,9
Etanol av majs (naturgas som processbränsle  
i konventionell panna)56,8
Etanol av majs (naturgas som processbränsle  
i kraftvärmeverk (**))48,5
Etanol av majs (brunkol som processbränsle  
i kraftvärmeverk (**))67,8
Etanol av majs (restprodukter från skogsbruk som 
processbränsle i kraftvärmeverk (**))30,3
Etanol av spannmål utom majs (naturgas som 
 processbränsle i konventionell panna)58,5
Etanol av spannmål utom majs (naturgas som 
 processbränsle i kraftvärmeverk (**))50,3
Etanol av spannmål utom majs (brunkol som 
 processbränsle i kraftvärmeverk)71,7
Etanol av spannmål utom majs (restprodukter från 
 skogsbruk som processbränsle i kraftvärmeverk (**))31,4
Etanol av sockerrör 28,6
ETBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för etanol som används
TAEE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för etanol som används
Biodiesel av raps 50,1
Biodiesel av solros 44,7
Biodiesel av sojabönor 47
44
STEMFS  
2021:7Produktionskedja för flytande biodrivmedel och 
flytande biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Biodiesel av palmolja (öppen damm för avloppsslam) 75,5
Biodiesel av palmolja (processen i oljefabriken sker med 
omhändertagande av metan)51,4
Biodiesel av avfall i form av matolja 14,9
Biodiesel av animaliska fetter från utsmältning (*) 20,7
Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps 50,1
Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros 43,6
Vätebehandlad vegetabilisk olja av sojabönor 46,5
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (öppen 
damm för avloppsslam)73,2
Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (processen 
i oljefabriken sker med omhändertagande av metan)47,9
Vätebehandlad olja av avfall i form av matolja 16
Vätebehandlad olja av animaliska fetter  
från utsmältning (*)21,8
Ren vegetabilisk olja av raps 40
Ren vegetabilisk olja av solros 34,3
Ren vegetabilisk olja av sojabönor 36,9
Ren vegetabilisk olja av palmolja (öppen damm för 
avloppsslam)65,5
Ren vegetabilisk olja av palmolja (processen i oljefabriken 
sker med omhändertagande av metan)40,3
Ren olja av avfall i form av matolja 2,2
(*) Normalvärden för processer som utnyttjar kraftvärmeproduktion är giltiga 
endast om all processvärme tillhandahålls av kraftvärmeproduktionen. 
(**) Gäller endast biodrivmedel som produceras från animaliska biprodukter som 
klassificeras som kategori 1- och 2-material i enlighet med förordning (EG) nr 
1069/2009, för vilka utsläpp kopplade till desinfektion som en del av utsmältningen 
inte beaktas.Sida 11 av 11
45
STEMFS  
2021:7Bilaga 6,
Sida 1 av 6
Uppskattade disaggregerade normalvärden för 
framtida biodrivmedel och flytande biobränslen som 
inte, eller bara i försumbar omfattning, fanns på 
marknaden 2016
Disaggregerade normalvärden för odling: ”eec” enligt definitionen i 1 § 
kap 7 inklusive N2O-utsläpp (inklusive flisning av virkesavfall eller odlad 
skog)
Produktionskedja för biodrivmedel och flytande 
biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av vetehalm 1,8
Fischer-Tropsch-diesel av virkesavfall i fristående 
anläggningar3,3
Fischer-Tropsch-diesel av odlad skog i fristående 
 anläggningar8,2
Fischer-Tropsch-bensin av virkesavfall i fristående 
anläggningar3,3
Fischer-Tropsch-bensin av odlad skog i fristående 
anläggningar8,2
Dimetyleter (DME) av virkesavfall i fristående 
 anläggningar3,1
Dimetyleter (DME) av odlad skog i fristående anläggningar 7,6
Metanol av virkesavfall i fristående anläggningar 3,1
Metanol av odlad skog i fristående anläggningar 7,6
Fischer-Tropsch-diesel av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik2,5
Fischer-Tropsch-bensin av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik2,5
Dimetyleter (DME) av svartlutsförgasning integrerad med 
massafabrik2,5
Metanol av svartlutsförgasning integrerad med massafabrik 2,5
MTBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktions -
kedja för metanol som 
används
46
STEMFS  
2021:7Sida 2 av 6
Disaggregerade normalvärden för N2O­utsläpp från mark (dessa ingår i 
disaggregerade normalvärden för utsläpp från odling i tabellen för ”eec”)
Produktionskedja för biodrivmedel och flytande 
biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av vetehalm 0
Fischer-Tropsch-diesel av virkesavfall i fristående 
anläggningar0
Fischer-Tropsch-diesel av odlad skog i fristående 
anläggningar4,4
Fischer-Tropsch-bensin av virkesavfall i fristående 
anläggningar0
Fischer-Tropsch-bensin av odlad skog i fristående 
anläggningar4,4
Dimetyleter (DME) av virkesavfall i fristående 
 anläggningar0
Dimetyleter (DME) av odlad skog i fristående 
 anläggningar4,1
Metanol av virkesavfall i fristående anläggningar 0
Metanol av odlad skog i fristående anläggningar 4,1
Fischer-Tropsch-diesel av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik0
Fischer-Tropsch-bensin av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik0
Dimetyleter (DME) av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik0
Metanol av svartlutsförgasning integrerad med 
 massafabrik0
MTBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för metanol som 
används
47
STEMFS  
2021:7Sida 3 av 6
Disaggregerade normalvärden för bearbetning: ”ep” enligt definitionen i 
kap. 7 1 §
Produktionskedja för biodrivmedel och flytande 
biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av vetehalm 6,8
Fischer-Tropsch-diesel av virkesavfall i fristående 
anläggningar0,1
Fischer-Tropsch-diesel av odlad skog i fristående 
anläggningar0,1
Fischer-Tropsch-bensin av virkesavfall i fristående 
anläggningar0,1
Fischer-Tropsch-bensin av odlad skog i fristående 
anläggningar0,1
Dimetyleter (DME) av virkesavfall i fristående 
 anläggningar0
Dimetyleter (DME) av odlad skog i fristående 
 anläggningar0
Metanol av virkesavfall i fristående anläggningar 0
Metanol av odlad skog i fristående anläggningar 0
Fischer-Tropsch-diesel av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik0
Fischer-Tropsch-bensin av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik0
Dimetyleter (DME) av svartlutsförgasning integrerad med 
massafabrik0
Metanol av svartlutsförgasning integrerad med massafabrik 0
MTBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för metanol som 
används
48
STEMFS  
2021:7Sida 4 av 6
Disaggregerade normalvärden för transport och distribution: ”etd” 
enligt definitionen i 1 § kap. 7
Produktionskedja för biodrivmedel och flytande 
biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av vetehalm 7,1
Fischer-Tropsch-diesel av virkesavfall i fristående 
anläggningar12,2
Fischer-Tropsch-diesel av odlad skog i fristående 
 anläggningar8,4
Fischer-Tropsch-bensin av virkesavfall i fristående 
anläggningar12,2
Fischer-Tropsch-bensin av odlad skog i fristående 
anläggningar8,4
Dimetyleter (DME) av virkesavfall i fristående 
 anläggningar12,1
Dimetyleter (DME) av odlad skog i fristående anläggningar 8,6
Metanol av virkesavfall i fristående anläggningar 12,1
Metanol av odlad skog i fristående anläggningar 8,6
Fischer-Tropsch-diesel av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik7,7
Fischer-Tropsch-bensin av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik7,9
Dimetyleter (DME) av svartlutsförgasning integrerad med 
massafabrik7,7
Metanol av svartlutsförgasning integrerad med massafabrik 7,9
MTBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktions -
kedja för metanol som 
används
49
STEMFS  
2021:7Sida 5 av 6
Disaggregerade normalvärden endast för transport och distribution av 
slutligt bränsle. (Dessa ingår redan i tabellen över utsläpp från transport 
och distribution etd enligt definitionen i kap. 7 1 §, men följande värden 
kan användas om en ekonomisk aktör vill deklarera endast de faktiska 
utsläppen från transporter av bränsleråvara.)
Produktionskedja för biodrivmedel och flytande 
biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av vetehalm 1,6
Fischer-Tropsch-diesel av virkesavfall i fristående 
 anläggningar1,2
Fischer-Tropsch-diesel av odlad skog i fristående 
 anläggningar1,2
Fischer-Tropsch-bensin av virkesavfall i fristående 
anläggningar1,2
Fischer-Tropsch-bensin av odlad skog i fristående 
 anläggningar1,2
Dimetyleter (DME) av virkesavfall i fristående anläggningar 2
Dimetyleter (DME) av odlad skog i fristående anläggningar 2
Metanol av virkesavfall i fristående anläggningar 2
Metanol av odlad skog i fristående anläggningar 2
Fischer-Tropsch-diesel av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik2
Fischer-Tropsch-bensin av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik2
Dimetyleter (DME) av svartlutsförgasning integrerad med 
massafabrik2
Metanol av svartlutsförgasning integrerad med massafabrik 2
MTBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för metanol som 
används
50
STEMFS  
2021:7Sida 6 av 6
Totalt för odling, bearbetning, transport och distribution
Produktionskedja för biodrivmedel och flytande 
biobränslenNormalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Etanol av vetehalm 15,7
Fischer-Tropsch-diesel av virkesavfall i fristående 
anläggningar15,6
Fischer-Tropsch-diesel av odlad skog i fristående 
anläggningar16,7
Fischer-Tropsch-bensin av virkesavfall i fristående 
anläggningar15,6
Fischer-Tropsch-bensin av odlad skog i fristående 
anläggningar16,7
Dimetyleter (DME) av virkesavfall i fristående 
 anläggningar15,2
Dimetyleter (DME) av odlad skog i fristående 
 anläggningar16,2
Metanol av virkesavfall i fristående anläggningar 15,2
Metanol av odlad skog i fristående anläggningar 16,2
Fischer-Tropsch-diesel av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik10,2
Fischer-Tropsch-bensin av svartlutsförgasning integrerad 
med massafabrik10,4
Dimetyleter (DME) av svartlutsförgasning integrerad med 
massafabrik10,2
Metanol av svartlutsförgasning integrerad med massafabrik 10,4
MTBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen 
i den produktionskedja 
för metanol som 
används
51
STEMFS  
2021:7Bilaga 7,
Sida 1 av 7
Disaggregerade normalvärden för fasta och 
gasformiga biobränslen samt gasformiga 
biodrivmedel
Träbriketter eller träpellets
Produktions­
system för 
biobränsleTransport­
sträcka  
(km)Normalvärde för växthusgas utsläppen
(g CO2eq/MJ)
Odling Bearbet ning Trans port Andra utsläpp 
än koldioxid 
från det 
bränsle som 
används
Träflis från 
restprodukter 
från skogsbruk1–500 0 1,9 3,6 0,5
500–2 500 0 1,9 6,2 0,5
2 500–10 000 0 1,9 12,6 0,5
Över 10 000 0 1,9 24,6 0,5
Träflis från 
skottskog med 
kort omloppstid 
(eukalyptus)2 500–10 000 4,4 0 13,2 0,5
Träflis från 
skottskog med 
kort omloppstid 
(poppel, med 
gödning)1–500 3,9 0 4,2 0,5
500–2 500 3,9 0 6,8 0,5
2 500–10 000 3,9 0 13,2 0,5
Över 10 000 3,9 0 25,2 0,5
Träflis från 
skottskog med 
kort omloppstid 
(poppel, utan 
gödning)1–500 2,2 0 4,2 0,5
500–2 500 2,2 0 6,8 0,5
2 500–10 000 2,2 0 13,2 0,5
Över 10 000 2,2 0 25,2 0,5
Träflis från 
stamved1–500 1,1 0,4 3,6 0,5
500–2 500 1,1 0,4 6,2 0,5
2 500–10 000 1,1 0,4 12,6 0,5
Över 10 000 1,1 0,4 24,6 0,5
Träflis från 
träindustriavfall1–500 0 0,4 3,6 0,5
500–2 500 0 0,4 6,2 0,5
2 500–10 000 0 0,4 12,6 0,5
Över 10 000 0 0,4 24,6 0,5
52
STEMFS  
2021:7Sida 2 av 7
Träbriketter eller träpellets
Produktions­
system för 
bio bränsleTransport­
sträcka  
(km)Normalvärde för växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Odling Bearbet ning Transport  
och 
 distributionAndra 
utsläpp än 
koldioxid 
från det 
bränsle som 
används
Träbriketter 
eller träpellets 
av rest-
produkter från 
skogsbruk 
(fall 1)1–500 0 30,9 3,5 0,3
500–2 500 0 30,9 3,3 0,3
2 500–10 000 0 30,9 5,2 0,3
Över 10 000 0 30,9 9,5 0,3
Träbriketter 
eller träpellets 
av rest-
produkter från 
skogsbruk 
(fall 2a)1–500 0 15 3,6 0,3
500–2 500 0 15 3,5 0,3
2 500–10 000 0 15 5,3 0,3
Över 10 000 0 15 9,8 0,3
Träbriketter 
eller träpellets 
av rest-
produkter från 
skogsbruk 
(fall 3a)1–500 0 2,8 3,6 0,3
500–2 500 0 2,8 3,5 0,3
2 500–10 000 0 2,8 5,3 0,3
Över 10 000 0 2,8 9,8 0,3
Träbriketter 
från skottskog 
med kort 
omloppstid
(eukalyptus – 
fall 1)2 500–10 000 3,9 29,4 5,2 0,3
Träbriketter 
från skottskog 
med kort 
omloppstid
(eukalyptus – 
fall 2a)2 500–10 000 5 12,7 5,3 0,3
Träbriketter 
från skottskog 
med kort 
omloppstid
(eukalyptus – 
fall 3a)2 500–10 000 5,3 0,4 5,3 0,3
53
STEMFS  
2021:7Produktions­
system för 
bio bränsleTransport­
sträcka  
(km)Normalvärde för växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Odling Bearbet ning Transport  
och 
 distributionAndra 
utsläpp än 
koldioxid 
från det 
bränsle som 
används
Träbriketter 
från skottskog 
med kort 
omloppstid
(poppel, med 
gödning – 
fall 1)1–500 3,4 29,4 3,5 0,3
500–10 000 3,4 29,4 5,2 0,3
Över 10 000 3,4 29,4 9,5 0,3
Träbriketter 
från skottskog 
med kort 
omloppstid
(poppel, med 
gödning – 
fall 2a)1–500 4,4 12,7 3,6 0,3
500–10 000 4,4 12,7 5,3 0,3
Över 10 000 4,4 12,7 9,8 0,3
Träbriketter 
från skottskog 
med kort 
omloppstid
(poppel, med 
gödning – 
fall 3a)1–500 4,6 0,4 3,6 0,3
500–10 000 4,6 0,4 5,3 0,3
Över 10 000 4,6 0,4 9,8 0,3
Träbriketter 
från skottskog 
med kort 
omloppstid
(poppel, utan 
gödning – 
fall 1)1–500 2 29,4 3,5 0,3
500–2 500 2 29,4 5,2 0,3
2 500–10 000 2 29,4 9,5 0,3
Träbriketter 
från skottskog 
med kort 
omloppstid
(poppel, utan 
gödning – 
fall 2a)1–500 2,5 12,7 3,6 0,3
500–10 000 2,5 12,7 5,3 0,3
Över 10 000 2,5 12,7 9,8 0,3
Träbriketter 
från skottskog 
med kort 
omloppstid
(poppel, utan 
gödning – 
fall 3a)1–500 2,6 0,4 3,6 0,3
500–10 000 2,6 0,4 5,3 0,3
Över 10 000 2,6 0,4 9,8 0,3Sida 3 av 7
54
STEMFS  
2021:7Produktions­
system för 
bio bränsleTransport­
sträcka  
(km)Normalvärde för växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Odling Bearbet ning Transport  
och 
 distributionAndra 
utsläpp än 
koldioxid 
från det 
bränsle som 
används
Träbriketter 
eller träpellets 
av stamved 
(fall 1)1–500 1,1 29,8 3,5 0,3
500–2 500 1,1 29,8 3,3 0,3
2 500–10 000 1,1 29,8 5,2 0,3
Över 10 000 1,1 29,8 9,5 0,3
Träbriketter 
eller träpellets 
av stamved 
(fall 2a)1–500 1,4 13,2 3,6 0,3
500–2 500 1,4 13,2 3,5 0,3
2 500–10 000 1,4 13,2 5,3 0,3
Över 10 000 1,4 13,2 9,8 0,3
Träbriketter 
eller träpellets 
av stamved 
(fall 3a)1–500 1,4 0,9 3,6 0,3
500–2 500 1,4 0,9 3,5 0,3
2 500–10 000 1,4 0,9 5,3 0,3
Över 10 000 1,4 0,9 9,8 0,3
Träbriketter 
eller träpellets 
av träindustri -
avfall (fall 1)1–500 0 17,2 3,3 0,3
500–2 500 0 17,2 3,2 0,3
2 500–10 000 0 17,2 5 0,3
Över 10 000 0 17,2 9,2 0,3
Träbriketter 
eller träpellets 
av träindustri -
avfall (fall 2a)1–500 0 7,2 3,4 0,3
500–2 500 0 7,2 3,3 0,3
2 500–10 000 0 7,2 5,1 0,3
Över 10 000 0 7,2 9,3 0,3
Träbriketter 
eller träpellets 
av träindustri -
avfall (fall 3a)1–500 0 0,3 3,4 0,3
500–2 500 0 0,3 3,3 0,3
2 500–10 000 0 0,3 5,1 0,3
Över 10 000 0 0,3 9,3 0,3Sida 4 av 7
55
STEMFS  
2021:7Sida 5 av 7
Produktionskedjor inom jordbruket
Produktions­
system för 
bio bränsleTransport­
sträcka  
(km)Normalvärde för växthusgasutsläppen 
(g CO2eq/MJ)
Odling Bearbet ning Transport 
och  
distributionAndra 
utsläpp än 
koldioxid 
från det 
bränsle som 
används
Restprodukter 
från jordbruk 
med densitet 
< 0,2 ton/m31–500 0 1,1 3,1 0,3
500–2 500 0 1,1 7,8 0,3
2 500–10 000 0 1,1 17 0,3
Över 10 000 0 1,1 34 0,3
Restprodukter 
från jordbruk 
med densitet 
> 0,2 ton/m31–500 0 1,1 3,1 0,3
500–2 500 0 1,1 4,4 0,3
2 500–10 000 0 1,1 8,5 0,3
Över 10 000 0 1,1 16,3 0,3
Halmpelletar 1–500 0 6 3,6 0,3
500–10 000 0 6 5,5 0,3
Över 10 000 0 6 10 0,3
Bagassbriketter 500–10 000 0 0,4 5,2 0,5
Över 10 000 0 0,4 9,5 0,5
Palmkärnmjöl Över 10 000 21,6 25,4 13,5 0,3
Palmkärnmjöl 
(utan CH4- 
utsläpp från 
oljefabriken)Över 10 000 21,6 4,2 13,5 0,3
56
STEMFS  
2021:7
Disaggregerade normalvärden för biogas för elproduktion
Produktions   system för bio  bränsle Teknik NORMALVÄRDE (g  CO2eq/MJ)
Odling Bearbet  ning Andra utsläpp än koldioxid 
från det bränsle som användsTrans  port Gödsel  krediter
Flyt-
gödsel20 Fall 1 Ej inneslutna rötrester 0 97,4 12,5 0,8 −107,3
Inneslutna rötrester 0 0 12,5 0,8 −97,6
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 0 103,7 12,5 0,8 −107,3
Inneslutna rötrester 0 5,9 12,5 0,8 −97,6
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 0 116,4 12,5 0,9 −120,7
Inneslutna rötrester 0 6,4 12,5 0,8 −108,5
Majs, 
hel växt
21Fall 1 Ej inneslutna rötrester 15,6 18,9 12,5 0 —
Inneslutna rötrester 15,2 0 12,5 0 —
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 15,6 26,3 12,5 0 —
Inneslutna rötrester 15,2 7,2 12,5 0 —
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 17,5 29,3 12,5 0 —
Inneslutna rötrester 17,1 7,9 12,5 0 —
Bio-
avfallFall 1 Ej inneslutna rötrester 0 30,6 12,5 0,5 —
Inneslutna rötrester 0 0 12,5 0,5 —
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 0 39 12,5 0,5 —
Inneslutna rötrester 0 8,3 12,5 0,5 —
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 0 43,7 12,5 0,5 —
Inneslutna rötrester 0 9,1 12,5 0,5 —
20 I värdena för produktion av biogas från gödsel ingår negativa utsläpp till följd av utsläppsminskningen i samband med gödselhanteringen. Det värde för esca som 
används motsvarar – 45 g CO2eq/MJ gödsel som används i anaerob nedbrytning.
21 Majs, hel växt” avser majs som skördas för foderändamål och bevaras genom ensilering.Sida 6 av 7
57
STEMFS  
2021:7Disaggregerade normalvärden för biometan
Produk tions­
system för 
biometanTeknik alternativ NORMALVÄRDE (g CO2eq/MJ)
Odling Be arbet ning Upp  gradering Trans port Kom prim ering vid 
fyllnings stationerGödsel kred iter
Flytgödsel Ej inneslutna 
rötresteringen förbränning av restgaser 0 117,9 27,3 1 4,6 −124,4
förbränning av restgaser 0 117,9 6,3 1 4,6 −124,4
Inneslutna 
rötresteringen förbränning av restgaser 0 4,4 27,3 0,9 4,6 −111,9
förbränning av restgaser 0 4,4 6,3 0,9 4,6 −111,9
Majs, hel 
växtEj inneslutna 
rötresteringen förbränning av restgaser 18,1 28,1 27,3 0 4,6 —
förbränning av restgaser 18,1 28,1 6,3 0 4,6 —
Inneslutna 
rötresteringen förbränning av restgaser 17,6 6 27,3 0 4,6 —
förbränning av restgaser 17,6 6 6,3 0 4,6 —
Bioavfall Ej inneslutna 
rötresteringen förbränning av restgaser 0 42,8 27,3 0,6 4,6 —
förbränning av restgaser 0 42,8 6,3 0,6 4,6 —
Inneslutna 
rötresteringen förbränning av restgaser 0 7,2 27,3 0,5 4,6 —
förbränning av restgaser 0 7,2 6,3 0,5 4,6 —
Fall 1 avser produktionskedjor där den el och värme som krävs i processen tillhandahålls av den kraftvärmeproducerande motorn i sig själv .
Fall 2 avser produktionskedjor där den el som krävs i processen tas från elnätet och processvärmen tillhandahålls av den kraftvärmeproducerande 
motorn i sig själv. I vissa medlemsstater får aktörer inte uppge bruttoproduktionen som grund för subventioner och då gäller fall 1 som den mer 
sannolika konfigurationen.
Fall 3 avser produktionskedjor där den el som krävs i processen tas från elnätet och processvärmen tillhandahålls av en biogaspanna. Detta fall 
gäller för vissa anläggningar där den kraftvärmeproducerande motorn inte finns på platsen och biogasen säljs (utan att uppgraderas till biometan).Sida 7 av 7
58
STEMFS  
2021:7Bilaga 8,
Sida 1 av 7
Totala normalvärden för produktionskedjor för 
fast och gasformigt biobränsle samt gasformiga 
biodrivmedel
Produktionssystem för biobränsle Transportsträcka Normalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Träflis från restprodukter från 
skogsbruk1–500 km 6
500–2 500 km 9
2 500–10 000 km 15
Över 10 000 km 27
Träflis från skottskog med kort 
omloppstid (eukalyptus)2 500–10 000 km 18
Träflis från skottskog med kort 
omloppstid (poppel, med gödning)1–500 km 9
500–2 500 km 11
2 500–10 000 km 18
Över 10 000 km 30
Träflis från skottskog med kort 
omloppstid (poppel, utan gödning)1–500 km 7
500–2 500 km 10
2 500–10 000 km 16
Över 10 000 28
Träflis från stamved 1–500 km 6
500–2 500 km 8
2 500–10 000 km 15
Över 10 000 27
Träflis från industriavfall 1–500 km 5
500–2 500 km 7
2 500–10 000 km 13
Över 10 000 km 25
Träbriketter eller träpellets av 
restprodukter från skogsbruk (fall 1)1–500 km 35
500–2 500 km 35
2 500–10 000 km 36
Över 10 000 km 41
Träbriketter eller träpellets av rest -
produkter från skogsbruk (fall 2a)1–500 km 19
500–2 500 km 19
2 500–10 000 km 21
Över 10 000 km 25
Träbriketter eller träpellets av rest -
produkter från skogsbruk (fall 3a)1–500 km 7
500–2 500 km 7
2 500–10 000 km 8
Över 10 000 km 13
59
STEMFS  
2021:7Produktionssystem för biobränsle Transportsträcka Normalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Träbriketter eller träpellets av 
skottskog med kort omloppstid 
(eukalyptus – fall 1)2 500–10 000 km 39
Träbriketter eller träpellets av 
skottskog med kort omloppstid 
(eukalyptus – fall 2a)2 500–10 000 km 23
Träbriketter eller träpellets av 
skottskog med kort omloppstid 
(eukalyptus – fall 3a)2 500–10 000 km 11
Träbriketter eller träpellets av 
 skottskog med kort omloppstid 
(poppel, med gödning – fall 1)1–500 km 37
500–10 000 km 38
Över 10 000 km 43
Träbriketter eller träpellets av 
 skottskog med kort omloppstid 
(poppel, med gödning – fall 2a)1–500 km 21
500–10 000 km 23
Över 10 000 km 27
Träbriketter eller träpellets av 
 skottskog med kort omloppstid 
(poppel, med gödning – fall 3a)1–500 km 9
500–10 000 km 11
Över 10 000 km 15
Träbriketter eller träpellets av 
 skottskog med kort omloppstid 
(poppel, utan gödning – fall 1)1–500 km 35
500–10 000 km 37
Över 10 000 km 41
Träbriketter eller träpellets av 
 skottskog med kort omloppstid 
(poppel, utan gödning – fall 2a)1–500 km 19
500–10 000 km 21
Över 10 000 km 25
Träbriketter eller träpellets av 
 skottskog med kort omloppstid 
(poppel, utan gödning – fall 3a)1–500 km 7
500–10 000 km 9
Över 10 000 km 13
Träbriketter eller träpellets av 
stamved (fall 1)1–500 km 35
500–2 500 km 34
2 500–10 000 km 36
Över 10 000 km 41
Träbriketter eller träpellets av 
stamved (fall 2a)1–500 km 18
500–2 500 km 18
2 500–10 000 km 20
Över 10 000 km 25
Träbriketter eller träpellets av 
stamved (fall 3a)1–500 km 6
500–2 500 km 6
2 500–10 000 km 8
Över 10 000 km 12Sida 2 av 7
60
STEMFS  
2021:7Produktionssystem för biobränsle Transportsträcka Normalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Träbriketter eller träpellets av 
träindustriavfall (fall 1)1–500 km 21
500–2 500 km 21
2 500–10 000 km 23
Över 10 000 km 27
Träbriketter eller träpellets av 
träindustriavfall (fall 2a)1–500 km 11
500–2 500 km 11
2 500–10 000 km 13
Över 10 000 km 17
Träbriketter eller träpellets av 
träindustriavfall (fall 3a)1–500 km 4
500–2 500 km 4
2 500 till 10 000 6
Över 10 000 km 10
Restprodukter från jordbruk med 
densitet < 0,2 ton/m3 221–500 km 4
500–2 500 km 9
2 500–10 000 km 18
Över 10 000 km 35
Restprodukter från jordbruk med 
densitet > 0,2 ton/m3 231–500 km 4
500–2 500 km 6
2 500–10 000 km 10
Över 10 000 km 18
Halmpelletar 1–500 km 10
500–10 000 km 12
Över 10 000 km 16
Bagassbriketter 500–10 000 km 6
Över 10 000 km 10
Palmkärnmjöl Över 10 000 km 61
Palmkärnmjöl (utan CH4-utsläpp 
från oljefabriken)Över 10 000 km 40
Fall 1 avser processer där en naturgaspanna används för att tillhandahålla pro -
cessvärme till pelletpressen. Elkraft till pelletpressen tillförs från elnätet.
Fall 2a avser processer där en panna, som eldas med träflis, används för att 
tillhandahålla processvärme till pelletpressen. Elkraft till pelletpressen tillförs 
från elnätet.
Fall 3a avser processer där ett kraftvärmeverk, som eldas med träflis, används 
för att tillhandahålla värme och el till pelletpressen.
22 I denna materialgrupp ingår restprodukter från jordbruket med låg bulkdensitet, t.ex. 
halmbalar, havreskal, risskal och bagassbalar av sockerrör (ej uttömmande förteckning).
23 I gruppen av restprodukter från jordbruket med högre bulkdensitet ingår material 
såsom majskolvar, nötskal, sojabönskal, palmkärnskal (ej uttömmande förteckning).Sida 3 av 7
61
STEMFS  
2021:7Sida 4 av 7
Typiska värden och normalvärden – biogas för el
Produktions­
system för biogasTeknikalternativ Normalvärde
Utsläpp av växthusgaser
(g CO2eq/MJ)
Biogas för el av 
flytgödselFall 1 Ej inneslutna rötrester243
Inneslutna rötrester25−84
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 10
Inneslutna rötrester −78
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 9
Inneslutna rötrester −89
Biogas för el av 
majs, hel växtFall 1 Ej inneslutna rötrester 47
Inneslutna rötrester 28
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 54
Inneslutna rötrester 35
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 59
Inneslutna rötrester 38
Biogas för el av 
bioavfallFall 1 Ej inneslutna rötrester 44
Inneslutna rötrester 13
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 52
Inneslutna rötrester 21
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 57
Inneslutna rötrester 22
Fall 1 avser produktionskedjor där den el och värme som krävs i processen 
tillhandahålls av den kraftvärmeproducerande motorn i sig själv.
Fall 2 avser produktionskedjor där den el som krävs i processen tas från elnätet 
och processvärmen tillhandahålls av den kraftvärmeproducerande motorn i sig 
själv. I vissa medlemsstater får aktörer inte uppge bruttoproduktionen som 
grund för subventioner och då gäller fall 1 som den mer sannolika konfigura -
tionen.
Fall 3 avser produktionskedjor där den el som krävs i processen tas från elnätet 
och processvärmen tillhandahålls av en biogaspanna. Detta fall gäller för vissa 
anläggningar där den kraftvärmeproducerande motorn inte finns på platsen 
och biogasen säljs (utan att uppgraderas till biometan).
24 Öppen lagring av rötrester står för ytterligare utsläpp av metan som beror av väderlek, 
substrat och rötningens effektivitet. I dessa beräkningar sätts dessa utsläpp till 0,05 MJ 
CH4/MJ biogas för gödsel, 0,035 MJ CH4/MJ biogas för majs och 0,01 MJ CH4/MJ 
biogas för bioavfall.
25 Innesluten lagring innebär att rötresterna som kommer från nedbrytningen lagras i en 
gastät tank och ett antagande att den ytterligare biogas som släpps ut under lagringen 
återvinns för produktion av ytterligare el eller biometan. Inga utsläpp av växthusgaser 
ingår i denna process.
62
STEMFS  
2021:7Sida 5 av 7
Typiska värden och normalvärden för biometan
Produktionssystem för 
biometanTeknikalternativ Normalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Biometan från flytgödsel Ej inneslutna rötrester, 
ingen förbränning av 
restgaser2622
Ej inneslutna rötrester, 
förbränning av restgaser271
Inneslutna rötrester, ingen 
förbränning av restgaser−79
Inneslutna rötrester, 
förbränning av restgaser−100
Biometan av majs, hel växt Ej inneslutna rötrester, 
ingen förbränning av 
restgaser73
Ej inneslutna rötrester, 
förbränning av restgaser52
Inneslutna rötrester, ingen 
förbränning av restgaser51
Inneslutna rötrester, 
förbränning av restgaser30
Biometan från bioavfall Ej inneslutna rötrester, 
ingen förbränning av 
restgaser71
Ej inneslutna rötrester, 
förbränning av restgaser50
Inneslutna rötrester, ingen 
förbränning av restgaser35
Inneslutna rötrester, 
förbränning av restgaser14
26 Denna kategori omfattar följande teknikformer för uppgradering av biogas till bio -
metan: PSA (Pressure Swing Adsorption), PWS (Pressure Water Scrubbing), membran, 
kryogen separering och OPS (Organic Physical Scrubbing). Här ingår ett utsläpp på 
0,03 MJ CH4/MJ biometan till följd av metanutsläppen i restgaserna.
27 Denna kategori omfattar följande teknikformer för uppgradering av biogas till bio-
metan: PWS (Pressure Water Scrubbing) när vattnet återvinns, PSA (Pressure Swing 
Adsorption), kemisk skrubber, OPS (Organic Physical Scrubbing), membran och kryo -
gen separering. Inga metanutsläpp beaktas för denna kategori (den metan som eventu -
ellt finns i restgaserna förbränns).
63
STEMFS  
2021:7Sida 6 av 7
Typiska värden och normalvärden – biogas för elproduktion – 
blandningar av gödsel och majs: Utsläpp av växthusgaser, med angivna 
andelar baserat på färskvikt
Produktionssystem för biogas Teknikalternativ Normalvärde för 
växthusgasutsläppen
(g CO2eq/MJ)
Gödsel – majs
80 % – 20 %Fall 1 Ej inneslutna rötrester 33
Inneslutna rötrester −9
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 40
Inneslutna rötrester −2
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 43
Inneslutna rötrester −4
Gödsel – majs
70 % – 30 %Fall 1 Ej inneslutna rötrester 37
Inneslutna rötrester 3
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 45
Inneslutna rötrester 10
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 48
Inneslutna rötrester 10
Gödsel – majs
60 % – 40 %Fall 1 Ej inneslutna rötrester 40
Inneslutna rötrester 11
Fall 2 Ej inneslutna rötrester 47
Inneslutna rötrester 18
Fall 3 Ej inneslutna rötrester 52
Inneslutna rötrester 18
Fall 1 avser produktionskedjor där den el och värme som krävs i processen 
tillhandahålls av den kraftvärmeproducerande motorn i sig själv.
Fall 2 avser produktionskedjor där den el som krävs i processen tas från elnätet 
och processvärmen tillhandahålls av den kraftvärmeproducerande motorn i sig 
själv. I vissa medlemsstater får aktörer inte uppge bruttoproduktionen som 
grund för subventioner och då gäller fall 1 som den mer sannolika konfigura -
tionen.
Fall 3 avser produktionskedjor där den el som krävs i processen tas från elnätet 
och processvärmen tillhandahålls av en biogaspanna. Detta fall gäller för vissa 
anläggningar där den kraftvärmeproducerande motorn inte finns på platsen 
och biogasen säljs (utan att uppgraderas till biometan).
64
STEMFS  
2021:7Sida 7 av 7
Typiska värden och normalvärden – biometan – blandningar av gödsel 
och majs: Utsläpp av växthusgaser, med angivna andelar baserat på 
färskvikt
Produktions system 
för biometanTeknikalternativ Normalvärde
(g CO2eq/MJ)
Gödsel – majs
80 % – 20 %  Ej inneslutna rötrester, ingen förbränning 
av restgaser57
Ej inneslutna rötrester, förbränning av 
restgaser36
Inneslutna rötrester, ingen förbränning av 
restgaser9
Inneslutna rötrester, förbränning av 
restgaser−12
Gödsel – majs
70 % – 30 %Ej inneslutna rötrester, ingen förbränning 
av restgaser62
Ej inneslutna rötrester, förbränning av 
restgaser41
Inneslutna rötrester, ingen förbränning av 
restgaser22
Inneslutna rötrester, förbränning av 
restgaser1
Gödsel – majs
60 % – 40 %Ej inneslutna rötrester, ingen förbränning 
av restgaser66
Ej inneslutna rötrester, förbränning av 
restgaser45
Inneslutna rötrester, ingen förbränning av 
restgaser31
Inneslutna rötrester, förbränning av 
restgaser10
När det gäller biometan som används som drivmedel i form av komprimerad 
biometan måste ett värde på 3,3 g CO2eq/MJ biometan läggas till de typiska 
värdena och ett värde på 4,6 g CO2eq/MJ biometan till normalvärdena.
65
STEMFS  
2021:7Bilaga 9,
Sida 1 av 26
Riktlinjer för beräkning av kollager i mark vid ändrad 
mark använd ning, specificerade i kommissionens beslut 
av den 10 juni 2010 (2010/335/EU) 
B1. INLEDNING 
I denna bilaga fastställs reglerna för beräkning av kollager i mark, både för 
referensmarkanvändning ( CSR) och faktisk markanvändning ( CSA) enligt defi -
nitionen i kap. 7 § 5. 
I punkt B2 anges regler som har tagits fram för en konsekvent bestämning av 
kollager i mark. I punkt B3 anges en allmän regel för beräkning av kollager 
som omfattar två komponenter: jordens organiska kol och kollager i vegetation 
ovan och under jord. 
I punkt B4 anges detaljerade regler för bestämning av jordens organiska kol lager. 
För mineraljordar presenteras en metod som bygger på användning av värden 
enligt riktlinjerna, men möjligheten att använda alternativa metoder finns också. 
För organiska jordar presenteras ett antal metoder, även om riktlinjerna inte 
innehåller några värden för bestämning av organiskt kollager i organiska jordar. 
I punkt B5 anges detaljerade regler för kollager i vegetation, men dessa gäller 
endast om man har valt att inte använda riktlinjernas värden för kollager i vege -
tation ovan och under jord enligt punkt B8 (det är inte obligatoriskt att använda 
dessa värden och i vissa fall är de inte lämpliga). 
I punkt B6 anges regler för hur man väljer lämpliga värden i de fall då man 
använder riktlinjernas värden för organiskt kol i mineraljordar (värdena ges i 
punkterna B6 och B7). I dessa regler hänvisas till datalager om klimatregioner 
och jordtyper som finns att tillgå via den öppenhetsplattform som etablerats 
genom direktiv 2009/28/EG. 
I punkt B8 anges värden för kollager i vegetation ovan och under jord och 
relaterade parametrar. I punkterna B7 och B8 anges värden för fyra olika mark-
användningskategorier: åkermark, fleråriga grödor, gräsmark och skogsmark.
B2. KONSEKVENT REDOVISNING A V KOLLAGER 
I MARK 
För bestämning av kollager per ytenhet för CSR och CSA ska följande regler gälla: 
1. Hela den yta för vilken kollagret beräknas ska vara liknande vad gäller 
a. biofysikaliska egenskaper i fråga om klimat och jordtyp, 
b. brukningshistoria i fråga om jordbearbetning, 
c. historia i fråga om koltillförsel till marken. 
2. Som kollager för faktisk markanvändning, CSA, används 
• i fråga om förlust av kollager: det uppskattade kollagret vid jämvikt i 
marken under den nya användningen,
66
STEMFS  
2021:7Sida 2 av 26
• i fråga om inlagring av kol: det uppskattade kollagret efter 20 år eller när 
grödan når mognad, beroende på vilket som inträffar först. 
B3. BERÄKNING A V KOLLAGER 
För beräkning av CSR och CSA ska följande formel gälla: 
CSi = (SOC + CVEG ) × A 
där 
CSI = kollager per ytenhet vid markanvändning i (anges som massan kol per 
ytenhet, inbegripet både mark och vegetation), 
SOC = markens organiska kolinnehåll (anges som massan kol per hektar), 
beräknat enligt punkt B4, 
CVEG = kollager i vegetation ovan och under jord (anges som massan kol per 
hektar), beräknat enligt punkt B5 eller enligt lämpliga värden i punkt B8, 
A = faktor för skalning till aktuell yta (anges som hektar per ytenhet).
B4. MARKENS ORGANISKA KOLINNEHÅLL 
B4.1 Mineraljordar 
För beräkning av markens organiska kolinnehåll SOC kan följande formel 
användas: 
SOC = SOCST × FLU × FMG × FI 
där 
SOC = organiskt kolinnehåll i marken (anges som massan kol per hektar), 
SOCST = standardvärde för organiskt kol i översta skiktet (0–30 cm) (anges 
som massan kol per hektar), 
FLU = markanvändningsfaktor som återspeglar skillnaden mellan markens 
organiska kolinnehåll vid den aktuella markanvändningen och standardvärdet 
för organiskt kolinnehåll, 
FMG = skötselfaktor som återspeglar skillnaden mellan markens organiska kol -
innehåll vid den aktuella skötseln och standardvärdet för organiskt kolinnehåll, 
FI = tillförselfaktor som återspeglar skillnaden mellan organiskt kolinnehåll 
i jorden i samband med olika nivåer av koltillförsel till marken och standard -
värdet för organiskt kolinnehåll. 
För SOCST ska de lämpliga värden som anges i punkt B6 gälla. 
För FLU, FMG och FI ska de lämpliga värden som anges i punkt B7 gälla. 
Som ett alternativ till formeln ovan kan andra lämpliga metoder, inbegripet 
mätningar, användas för att bestämma kolinnehållet SOC . I den mån meto -
derna inte baserar sig på mätningar ska de beakta klimat, jordtyp, marktäcke, 
markskötsel och tillförsel. 
67
STEMFS  
2021:7Sida 3 av 26
B4.2 Organiska jordar (histosoler) 
För bestämning av kolinnehållet SOC ska lämpliga metoder användas. Meto -
derna ska beakta såväl det organiska jordskiktets hela djup som klimat, mark -
täcke, markskötsel och tillförsel. Metoderna kan inbegripa mätningar. 
I fråga om kollager som påverkas av dränering av marken, ska kolförlusten 
efter dräneringen beaktas med hjälp av lämpliga metoder. Metoderna kan basera 
sig på årlig kolförlust efter dräneringen. 
B5. KOLLAGER I VEGETATION OV AN OCH UNDER 
JORD 
Följande formel ska användas för beräkning av CVEG, utom när man använder 
ett värde för CVEG enligt punkt B8: 
CVEG = CBM + CDOM 
där 
CVEG = kollager i vegetation ovan och under jord (anges som massan kol per 
hektar), 
CBM = kollager i levande biomassa ovan och under jord (anges som massan kol 
per hektar), beräknat enligt punkt B5.1, 
CDOM = kollager i dött organiskt material ovan och under jord (anges som mas -
san kol per hektar), beräknat enligt punkt B5.2. 
För CDOM kan värdet 0 användas, utom i fråga om skogsmark (med undantag av 
skogsplanteringar) med krontäckning över 30 %. 
B5.1 Levande biomassa 
För beräkning av CBM ska följande formel gälla: 
CBM = CAGB + CBGB
där 
CVEG = kollager i levande biomassa ovan och under jord (anges som massan 
kol per hektar), 
CAGB = kollager i levande biomassa ovan jord (anges som massan kol per hektar), 
beräknat enligt punkt B5.1.1, 
CBGB = kollager i levande biomassa under jord (anges som massan kol per hektar), 
beräknat enligt punkt B5.1.2. 
68
STEMFS  
2021:7Sida 4 av 26
B5.1.1 Levande biomassa ovan jord 
För beräkning av CAGB ska följande formel gälla: 
CAGB = BAGB × CFB 
där 
CAGB = kollager i levande biomassa ovan jord (anges som massan kol per hek -
tar), 
BAGB = vikten för levande biomassa ovan jord (anges som torrvikt per hektar), 
CFB = kolfraktionen i den levande biomassans torrvikt (anges som massan kol 
per massa torrmaterial). 
För odlingsmark, fleråriga grödor och skogsplanteringar ska värdet på BAGB 
vara medelvikten för levande biomassa ovan jord under produktionscykeln. 
För CFB kan värdet 0,47 användas. 
B5.1.2 Levande biomassa under jord 
För beräkning av CBGB ska den ena av följande två formler användas: 
1.  CBGB = BBGB × CFB 
där 
CBGB = kollager i levande biomassa under jord (anges som massan kol per 
hektar), 
BBGB = vikten för levande biomassa under jord (anges som torrvikt per 
 hektar), 
CFB = kolfraktionen i den levande biomassans torrvikt (anges som massan 
kol per massa torrmaterial). 
För odlingsmark, fleråriga grödor och skogsplanteringar ska värdet på BBGB 
vara medelvikten för levande biomassa under jord under produktionscykeln. 
För CFB kan värdet 0,47 användas. 
2.  CBGB = CAGB × R 
där 
CBGB = kollager i levande biomassa under jord (anges som massan kol per 
hektar), 
CAGB = kollager i levande biomassa ovan jord (anges som massan kol per 
hektar), 
R = kvoten mellan kollager i levande biomassa under och ovan jord. 
De lämpliga värden för R som anges i punkt B8 kan användas. 
69
STEMFS  
2021:7Sida 5 av 26
B5.2 Dött organiskt material 
För beräkning av CDOM ska följande formel gälla: 
CDOM = CDW + CLI
där 
CDOM = kollager i dött organiskt material ovan och under jord (anges som 
massan kol per hektar), 
CDW = kollager i död ved ovan jord (anges som massan kol per hektar), beräk -
nat enligt punkt B5.2.1, 
CLI = kollager i förna (anges som massan kol per hektar), beräknat enligt punkt 
B5.2.2. 
B5.2.1 Kollager i död ved 
För beräkning av CDW ska följande formel gälla: 
CDW = DOMDW × CFDW 
där 
CDW = kollager i död ved (anges som massan kol per hektar), 
DOMDW = totalvikten för död ved (anges som torrvikt per hektar), 
CFDW = kolfraktionen i den döda vedens torrvikt (anges som massan kol per 
massa torrmaterial). 
För CFDW kan värdet 0,5 användas. 
B5.2.2 Kollager i förna 
För beräkning av CLI ska följande formel gälla: 
CLI = DOMLI × CFLI 
där 
CDW = kollager i förna (anges som massan kol per hektar), 
DOMLI = vikten för förna (anges som torrvikt per hektar), 
CFLI = kolfraktionen i förnans torrvikt (anges som massan kol per massa torr -
material). 
För CFLI kan värdet 0,4 användas. 
70
STEMFS  
2021:7Sida 6 av 26 
B6. STANDARDVÄRDEN FÖR KOLLAGER 
I MINERALJORD 
Ett värde för SOCST ska väljas i tabell B1 på grundval av lämplig klimatregion 
och jordtyp för det berörda området (se punkterna B6.1 och B6.2). 
Tabell B1.  SOCST = organiskt kol i det översta (0–30 cm) skiktet i standard­
jord (ton kol per hektar)
Klimatregion Jordtyp
Ler jordar 
med hög 
aktivitetLer jordar 
med låg 
aktivitetSand­
jordarPodsol­
jordarVulk aniska 
jordarVåt marks­
jordar
Borealt 68 – 10 117  20 146
Kall-
tempererat 
torrt klimat50 33 34 –  20  87
Kall-
tempererat 
fuktigt klimat95 85 71 115 130  87
Varm-
tempererat 
torrt klimat38 24 19 –  70  88
Varm-
tempererat 
fuktigt klimat88 63 34 –  80  88
Tropiskt torrt 
klimat38 35 31 –  50  86
Tropiskt 
fuktigt klimat65 47 39 –  70  86
Tropiskt vått 
klimat44 60 66 – 130  86
Tropiskt 
bergsklimat88 63 34 –  80  86
B6.1 Klimatregion 
Bestämningen av lämplig klimatregion för valet av lämpligt värde för SOCST ska 
göras på grundval av de datalager om klimatregion som finns att tillgå genom 
öppenhetsplattformen som etablerats genom artikel 24 i direktiv 2009/28/EG. 
B6.2 Jordtyp 
Den lämpliga jordtypen ska bestämmas enligt figur 1. De datalager för jordtyp 
som finns att tillgå genom öppenhetsplattformen som inrättats genom artikel 24 
i direktiv 2009/28/EG kan användas som vägledning vid bestämning av jord -
typen. 
71
STEMFS  
2021:7Sida 7 av 26
Figur B1. Klassificering av jordtyper.
B7. FAKTORER SOM ÅTERSPEGLAR SKILLNADER 
MELLAN ORGANISKT KOLINNEHÅLL OCH 
STANDARDVÄRDET FÖR ORGANISKT KOL 
Lämpliga värden för FLU, FMG och FI ska väljas enligt tabellerna i denna punkt. 
För beräkningen av CSR används lämpligen de skötsel- och tillförselfaktorer 
som gällde i januari 2008. För beräkningen av CSA används lämpligen de 
skötsel- och tillförselfaktorer som nu gäller och som leder till jämvikt för det 
berörda kollagret.
72
STEMFS  
2021:7Sida 8 av 26
B7.1 Åkermark
Tabell B2.  Faktorer för åkermark
Klimat­
regionMark­
använd ning 
(FLU)Skötsel  
(FMG)Tillförsel  
(FI)FLUFMGFI
Tempererat/  
borealt torrt 
klimatOdling Intensiv jord -
bearbetningLåg 0,8 1 0,95
Medel 0,8 1 1
Hög, med 
stallgödsel0,8 1 1,37
Hög, utan 
stallgödsel0,8 1 1,04
Reducerad 
jord-
bearbetningLåg 0,8 1,02 0,95
Medel 0,8 1,02 1
Hög, med 
stallgödsel0,8 1,02 1,37
Hög, utan 
stallgödsel0,8 1,02 1,04
Ingen jord-
bearbetningLåg 0,8 1,1 0,95
Medel 0,8 1,1 1
Hög, med 
stallgödsel0,8 1,1 1,37
Hög, utan 
stallgödsel0,8 1,1 1,04
Tempererat/
borealtOdling Intensiv jord -
bearbetningLåg 0,69 1 0,92
Medel 0,69 1 1
Hög, med 
stallgödsel0,69 1 1,44
Hög, utan 
stallgödsel0,69 1 1,11
Reducerad 
jord-
bearbetningLåg 0,69 1,08 0,92
Medel 0,69 1,08 1
Hög, med 
stallgödsel0,69 1,08 1,44
Hög, utan 
stallgödsel0,69 1,08 1,11
Ingen jord-
bearbetningLåg 0,69 1,15 0,92
Medel 0,69 1,15 1
Hög, med 
stallgödsel0,69 1,15 1,44
Hög, utan 
stallgödsel0,69 1,15 1,11
73
STEMFS  
2021:7Klimat­
regionMark­
använd ning 
(FLU)Skötsel  
(FMG)Tillförsel  
(FI)FLUFMGFI
Tropiskt 
torrt klimatOdling Intensiv jord-
bearbetningLåg 0,58 1 0,95
Medel 0,58 1 1
Hög, med 
stallgödsel0,58 1 1,37
Hög, utan 
stallgödsel0,58 1 1,04
Reducerad 
jord-
bearbetningLåg 0,58 1,09 0,95
Medel 0,58 1,09 1
Hög, med 
stallgödsel0,58 1,09 1,37
Hög, utan 
stallgödsel0,58 1,09 1,04
Ingen jord-
bearbetningLåg 0,58 1,17 0,95
Medel 0,58 1,17 1
Hög, med 
stallgödsel0,58 1,17 1,37
Hög, utan 
stallgödsel0,58 1,17 1,04
Tropiskt 
fuktigt/vått 
klimatOdling Intensiv jord-
bearbetningLåg 0,48 1 0,92
Medel 0,48 1 1
Hög, med 
stallgödsel0,48 1 1,44
Hög, utan 
stallgödsel0,48 1 1,11
Reducerad 
jord-
bearbetningLåg 0,48 1,15 0,92
Medel 0,48 1,15 1
Hög, med 
stallgödsel0,48 1,15 1,44
Hög, utan 
stallgödsel0,48 1,15 1,11
Ingen jord-
bearbetningLåg 0,48 1,22 0,92
Medel 0,48 1,22 1
Hög, med 
stallgödsel0,48 1,22 1,44
Hög, utan 
stallgödsel0,48 1,22 1,11Sida 9 av 26
74
STEMFS  
2021:7Klimat­
regionMark­
använd ning 
(FLU)Skötsel  
(FMG)Tillförsel  
(FI)FLUFMGFI
Tropiskt 
bergs klimatOdling Intensiv jord-
bearbetningLåg 0,64 1 0,94
Medel 0,64 1 1
Hög, med 
stallgödsel0,64 1 1,41
Hög, utan 
stallgödsel0,64 1 1,08
Reducerad 
jord-
bearbetningLåg 0,64 1,09 0,94
Medel 0,64 1,09 1
Hög, med 
stallgödsel0,64 1,09 1,41
Hög, utan 
stallgödsel0,64 1,09 1,08
Ingen jord-
bearbetningLåg 0,64 1,16 0,94
Medel 0,64 1,16 1
Hög, med 
stallgödsel0,64 1,16 1,41
Hög, utan 
stallgödsel0,64 1,16 1,08Sida 10 av 26
75
STEMFS  
2021:7Sida 11 av 26
I tabell B3 finns vägledning för val av lämpliga värden i tabellerna B2 och B4. 
Tabell B3.  Vägledning om skötsel och tillförsel för åkermark och fleråriga 
grödor
Skötsel/tillförsel Vägledning
Intensiv jordbearbetning Betydande markpåverkan med intensiv (full vändning 
av jorden) eller frekvent (inom ett år) jord-bearbetning. 
Vid planteringstidpunkten är endast en liten andel (t.ex. 
< 30 %) täckt av rester. 
Reducerad jordbearbetning Primär och/eller sekundär jordbearbetning men med 
reducerad markpåverkan (oftast på litet djup och utan 
full vändning av jorden); resulterande yta är i regel täckt 
med över 30 % rester vid sådd.
Ingen jordbearbetning Direktsådd utan primär jordbearbetning, med endast 
minimal markpåverkan inom såddområdet. Typiskt 
används herbicider för ogräsbekämpning.
Låg Låg återförsel av rester på grund av avlägsnande av 
rester (uppsamling eller bränning), frekvent helträda, 
produktion av grödor som ger liten mängd rester (t.ex. 
grönsaker, tobak, bomull), ingen mineralgödsel eller 
inga kvävefixerande grödor. 
Medel Representativ för ettåriga odlingar med spannmål 
där alla odlingsrester återförs till åkern. Om resterna 
avlägsnas tillförs kompletterande organiskt material 
(t.ex. stallgödsel). Likaså krävs mineralgödsel eller 
kvävefixerande grödor i växelbruk. 
Hög, med stallgödsel Representerar betydligt högre koltillförsel i jämförelse 
med odlingssystem med medelhög koltillförsel, på grund 
av ytterligare regelbunden tillförsel av stallgödsel.
Hög, utan stallgödsel Representerar betydligt högre tillförsel av skörderester 
jämfört med odlingssystem med medelhög koltillförsel, 
på grund av tilläggsmetoder såsom produktion av grödor 
som ger hög resthalt, användning av gröngödsel, täck -
grödor, träda med återvegetation, bevattning, frekvent 
användning av perenna gräsväxter i växtföljd med 
ettåriga grödor, men utan stallgödsel (se raden ovan).
76
STEMFS  
2021:7Sida 12 av 26
B7.2 Fleråriga grödor
Tabell B4.  Faktorer för fleråriga grödor, dvs. grödor vars stam i regel 
inte skördas årligen, såsom skottskog med kort omloppstid och oljepalm 
Klimat­
regionMark­
använd ning 
(FLU)Skötsel 
(FMG)Tillförsel  
(FI)FLUFMGFI
Tempererat/
borealt torrt 
klimatOdling Intensiv 
jord-
bearbetningLåg 1 1 0,95
Medel 1 1 1
Hög, med 
stallgödsel1 1 1,37
Hög, utan 
stallgödsel1 1 1,04
Reducerad 
jord-
bearbetningLåg 1 1,02 0,95
Medel 1 1,02 1
Hög, med 
stallgödsel1 1,02 1,37
Hög, utan 
stallgödsel1 1,02 1,04
Ingen jord -
bearbetningLåg 1 1,1 0,95
Medel 1 1,1 1
Hög, med 
stallgödsel1 1,1 1,37
Hög, utan 
stallgödsel1 1,1 1,04
77
STEMFS  
2021:7Klimat­
regionMark­
använd ning 
(FLU)Skötsel 
(FMG)Tillförsel  
(FI)FLUFMGFI
Tempererat/
borealtOdling Intensiv 
jord-
bearbetningLåg 1 1 0,92
Medel 1 1 1
Hög, med 
stallgödsel1 1 1,44
Hög, utan 
stallgödsel1 1 1,11
Reducerad 
jord-
bearbetningLåg 1 1,08 0,92
Medel 1 1,08 1
Hög, med 
stallgödsel1 1,08 1,44
Hög, utan 
stallgödsel1 1,08 1,11
Ingen jord -
bearbetningLåg 1 1,15 0,92
Medel 1 1,15 1
Hög, med 
stallgödsel1 1,15 1,44
Hög, utan 
stallgödsel1 1,15 1,11
Tropiskt 
torrt klimatOdling Intensiv 
jordbearbet -
ningLåg 1 1 0,95
Medel 1 1 1
Hög, med 
stallgödsel1 1 1,37
Hög, utan 
stallgödsel1 1 1,04
Reducerad 
jordbearbet -
ningLåg 1 1,09 0,95
Medel 1 1,09 1
Hög, med 
stallgödsel1 1,09 1,37
Hög, utan 
stallgödsel1 1,09 1,04
Ingen jord -
bearbetningLåg 1 1,17 0,95
Medel 1 1,17 1
Hög, med 
stallgödsel1 1,17 1,37
Hög, utan 
stallgödsel1 1,17 1,04Sida 13 av 26
78
STEMFS  
2021:7Klimat­
regionMark­
använd ning 
(FLU)Skötsel 
(FMG)Tillförsel  
(FI)FLUFMGFI
Tropiskt 
fuktigt/vått 
klimatOdling Intensiv 
jord-
bearbetningLåg 1 1 0,92
Medel 1 1 1
Hög, med 
stallgödsel1 1 1,44
Hög, utan 
stallgödsel1 1 1,11
Reducerad 
jord-
bearbetningLåg 1 1,15 0,92
Medel 1 1,15 1
Hög, med 
stallgödsel1 1,15 1,44
Hög, utan 
stallgödsel1 1,15 1,11
Ingen jord -
bearbetningLåg 1 1,22 0,92
Medel 1 1,22 1
Hög, med 
stallgödsel1 1,22 1,44
Hög, utan 
stallgödsel1 1,22 1,11
Tropiskt 
bergsklimatOdling Intensiv 
jord-
bearbetningLåg 1 1 0,94
Medel 1 1 1
Hög, med 
stallgödsel1 1 1,41
Hög, utan 
stallgödsel1 1 1,08
Reducerad 
jord-
bearbetningLåg 1 1,09 0,94
Medel 1 1,09 1
Hög, med 
stallgödsel1 1,09 1,41
Hög, utan 
stallgödsel1 1,09 1,08
Ingen jord -
bearbetningLåg 1 1,16 0,94
Medel 1 1,16 1
Hög, med 
stallgödsel1 1,16 1,41
Hög, utan 
stallgödsel1 1,16 1,08
I tabell B3 i punkt B7.1 finns vägledning för val av lämpliga värden i tabell B4.Sida 14 av 26
79
STEMFS  
2021:7Sida 15 av 26
B7.3 Gräsmark
Tabell B5.  Faktorer för gräsmark, inklusive savanner 
Klimatregion Mark an vänd ning 
(FLU)Skötsel  
(FMG)Tillförsel 
(FI)FLUFMGFI
Tempererat/
borealt torrt 
klimatGräsmark Förbättrad Medel 1 1,14 1
Hög 1 1,14 1,11
Minimal skötsel Medel 1 1 1
Måttligt skadad Medel 1 0,95 1
Allvarligt skadad Medel 1 0,7 1
Tempererat/
borealtGräsmark Förbättrad Medel 1 1,14 1
Hög 1 1,14 1,11
Minimal skötsel Medel 1 1 1
Måttligt skadad Medel 1 0,95 1
Allvarligt skadad Medel 1 0,7 1
Tropiskt torrt 
klimatGräsmark Förbättrad Medel 1 1,17 1
Hög 1 1,17 1,11
Minimal skötsel Medel 1 1 1
Måttligt skadad Medel 1 0,97 1
Allvarligt skadad Medel 1 0,7 1
Tropiskt 
fuktigt/vått 
klimatSavann Förbättrad Medel 1 1,17 1
Hög 1 1,17 1,11
Minimal skötsel Medel 1 1 1
Måttligt skadad Medel 1 0,97 1
Allvarligt skadad Medel 1 0,7 1
Tropiskt torrt 
bergsklimatGräsmark Förbättrad Medel 1 1,16 1
Hög 1 1,16 1,11
Minimal skötsel Medel 1 1 1
Måttligt skadad Medel 1 0,96 1
Allvarligt skadad Medel 1 0,7 1
80
STEMFS  
2021:7Sida 16 av 26
I tabell B6 finns vägledning för val av lämpliga värden i tabell B5. 
Tabell B6.  Vägledning om skötsel och tillförsel för gräsmark 
Skötsel/tillförsel Vägledning
Förbättrad Representerar gräsmark som förvaltas på ett hållbart sätt 
med måttligt betestryck och som är föremål för minst en 
förbättring (t.ex. gödsling, bättre artval, bevattning).
Minimal skötsel Representerar oskadad och hållbart förvaltad gräsmark, 
men utan betydande skötselförbättringar.
Måttligt skadad Representerar överbetad eller måttligt skadad gräsmark 
med något reducerad produktivitet (i förhållande till den 
ursprungliga eller minimalt skötta gräsmarken) och som 
inte får tillförsel genom skötsel.
Allvarligt skadad Innebär svår långvarig förlust av produktivitet och 
vegetationstäcke, på grund av svåra mekaniska skador på 
vegetationen och/eller svår jorderosion.
Medel Gäller om ingen ytterligare tillförsel har gjorts genom 
skötsel.
Hög Gäller för förbättrad gräsmark där ytterligare tillförsel/
förbättring har gjorts (en eller flera) genom skötsel (utöver 
det som krävs för klassificering som förbättrad gräsmark).
B7.4 Skogsmark 
Tabell B7.  Faktorer för skogsmark med krontäckning på minst 10 % 
Klimatregion Mark ­
användning 
(FLU)Skötsel  
(FMG)Tillförsel  
(FI)FLUFMGFI
Alla Naturskog 
(oskadad)Ej tillämpligt (*) Ej tillämpligt 1
Alla Skogsbruk Alla Alla 1 1 1
Tropiskt 
fuktigt/vått 
klimatSvedjebruk 
– kort trädaEj tillämpligt Ej tillämpligt 0,64
Svedjebruk 
– lång trädaEj tillämpligt Ej tillämpligt 0,8
Tempererat/
borealt torrt/
fuktigt klimatSvedjebruk 
– kort trädaEj tillämpligt Ej tillämpligt 1
Svedjebruk 
– lång trädaEj tillämpligt Ej tillämpligt 1
(*) I dessa fall ska FMG och FI inte tillämpas, och för beräkning av organiskt kolinne -
håll SOC kan följande formel användas: SOC = SOCST×FLU
81
STEMFS  
2021:7Sida 17 av 26
I tabell B8 finns vägledning för val av lämpliga värden i tabell B7. 
Tabell B8.  Vägledning om markanvändning för skogsmark 
Skötsel/tillförsel Vägledning
Naturskog 
(oskadad)Representerar naturskog eller långvarigt, oskadad och hållbart 
brukad skog. 
Svedjebruk Permanent svedjebruk, där tropisk skog eller skogsmark röjs 
för plantering av ettåriga grödor för en kort period (t.ex. 3–5 år) 
och sedan får växa igen. 
Kort träda Representerar situationer där skogsvegetationen återhämtar sig 
till mogen eller nära mogen status innan den röjs på nytt för 
användning som odlingsmark.
Lång träda Representerar situationer där skogsvegetationen inte återhämtar 
sig innan den röjs på nytt.
B8. VÄRDEN FÖR KOLLAGER I VEGETATION OV AN 
OCH UNDER JORD 
För CVEG eller R kan man använda de ungefärliga värden som anges i denna 
punkt. 
B8.1  Åkermark 
Tabell B9.  Vegetationsvärden för åkermark (allmänna)
Klimatregion CVEG (ton kol per hektar)
Alla 0
82
STEMFS  
2021:7Sida 18 av 26
Tabell B10.  Vegetationsvärden för sockerrör (specifika)
Område Klimat region Ekologisk 
zonKontinent CVEG
(ton kol 
per hektar)
Tropiskt Tropiskt torrt klimat Tropisk 
torrskogAfrika 4,2
Asien  
(kontinent, öar)4
Tropisk 
buskmarkAsien  
(kontinent, öar)4
Tropiskt fuktigt 
klimatTropisk 
fuktig 
lövfällande 
skogAfrika 4,2
Central- och 
Sydamerika5
Tropiskt vått klimat Tropisk 
regnskogAsien  
(kontinent, öar)4
Central- och 
Sydamerika5
Subtropiskt Varm temp ererat torrt 
klimatSubtropisk 
stäppNordamerika 4,8
Varm temp ererat 
fuktigt klimatSubtropisk 
fuktskogCentral- och 
Sydamerika5
Nordamerika 4,8
B8.2. Fleråriga grödor, dvs. grödor vars stam i regel inte skördas 
årligen, såsom skottskog med kort omloppstid och oljepalm
Tabell B11.  Vegetationsvärden för fleråriga grödor (allmänna)
Klimatregion CVEG
(ton kol  
per hektar)
Tempererat klimat (alla fuktvarianter) 43,2
Tropiskt torrt klimat 6,2
Tropiskt fuktigt klimat 14,4
Tropiskt vått klimat 34,3
83
STEMFS  
2021:7Sida 19 av 26
Tabell B12.  Vegetationsvärden för vissa fleråriga grödor 
Klimatregion Typ av gröda CVEG
(ton kol per hektar)
Alla Kokosnöt 75
Jatropha 17,5
Jojoba 2,4
Oljepalm 60
B8.3. Gräsmark 
Tabell B13.  Vegetationsvärden för gräsmark med undantag för 
 buskmark (allmänna)
Klimatregion CVEG
(ton kol per hektar)
Borealt torrt och vått klimat 4,3
Kalltempererat torrt klimat 3,3
Kalltempererat vått klimat 6,8
Varmtempererat torrt klimat 3,1
Varmtempererat vått klimat 6,8
Tropiskt torrt klimat 4,4
Tropiskt fuktigt och vått klimat 8,1
Tabell B14.  Vegetationsvärden för miscanthus (specifika) 
Område Klimatregion Ekologisk zon Kontinent CVEG
(ton kol 
per hektar)
Subtropiskt Varmtemp-
ererat torrt 
klimatSubtropisk torrskog Europa 10
Nordamerika 14,9
Subtropisk stäpp Nordamerika 14,9
84
STEMFS  
2021:7Sida 20 av 26
Tabell B15.  Vegetationsvärden för buskmark, dvs. mark där vegetationen 
domineras av vedväxter lägre än 5 meter utan tydlig trädkaraktär
Område Kontinent CVEG
(ton kol per hektar)
Tropiskt Afrika 46
Nord- och Sydamerika 53
Asien (kontinent) 39
Asien (öar) 46
Australien 46
Subtropiskt Afrika 43
Nord- och Sydamerika 50
Asien (kontinent) 37
Europa 37
Asien (öar) 43
Tempererat Globalt 7,4
B8.4. Skogsmark 
Tabell B16.  Vegetationsvärden för skogsmark (utom skogsplanteringar) 
med krontäckning mellan 10 % och 30 %
Område Ekologisk 
zonKontinent CVEG
(ton kol 
per hektar)R
Tropiskt Tropisk 
regnskogAfrika 40 0,37
Nord- och Sydamerika 39 0,37
Asien (kontinent) 36 0,37
Asien (öar) 45 0,37
Tropisk 
fuktskogAfrika 30 0,24
Nord- och Sydamerika 26 0,24
Asien (kontinent) 21 0,24
Asien (öar) 34 0,24
Tropisk 
torrskogAfrika 14 0,28
Nord- och Sydamerika 25 0,28
Asien (kontinent) 16 0,28
Asien (öar) 19 0,28
Tropiska 
bergssystemAfrika 13 0,24
Nord- och Sydamerika 17 0,24
Asien (kontinent) 16 0,24
Asien (öar) 26 0,28
85
STEMFS  
2021:7Område Ekologisk 
zonKontinent CVEG
(ton kol 
per hektar)R
Subtropiskt Subtropisk 
fuktskogNord- och Sydamerika 26 0,28
Asien (kontinent) 22 0,28
Asien (öar) 35 0,28
Subtropisk 
torrskogAfrika 17 0,28
Nord- och Sydamerika 26 0,32
Asien (kontinent) 16 0,32
Asien (öar) 20 0,32
Subtropisk 
stäppAfrika 9 0,32
Nord- och Sydamerika 10 0,32
Asien (kontinent) 7 0,32
Asien (öar) 9 0,32
Tempererat Tempererad 
oceansk 
skogEuropa 14 0,27
Nordamerika 79 0,27
Nya Zeeland 43 0,27
Sydamerika 21 0,27
Tempererad 
kontinental 
skogAsien, Europa (> 20 år) 2 0,27
Asien, Europa (> 20 år) 14 0,27
Nord- och Sydamerika 
(> 20 år)7 0,27
Nord- och Sydamerika 
(> 20 år)16 0,27
Tempererade 
bergssystemAsien, Europa (> 20 år) 12 0,27
Asien, Europa (> 20 år) 16 0,27
Nord- och Sydamerika 
(> 20 år)6 0,27
Nord- och Sydamerika 
(> 20 år)6 0,27
Borealt Boreal 
barrskogAsien, Europa, Nordamerika 12 0,24
Boreal 
tundraskogAsien, Europa, Nordamerika 
(> 20 år)0 0,24
Asien, Europa, Nordamerika 
(> 20 år)2 0,24
Boreala 
bergssystemAsien, Europa, Nordamerika 
(> 20 år)2 0,24
Asien, Europa, Nordamerika 
(> 20 år)6 0,24Sida 21 av 26
86
STEMFS  
2021:7Sida 22 av 26
Tabell B17.  Vegetationsvärden för skogsmark (utom skogsplanteringar) 
med krontäckning över 30 % 
Område Ekologisk 
zonKontinent CVEG  
(ton kol 
per hektar)
Tropiskt Tropisk 
regnskogAfrika 204
Nord- och Sydamerika 198
Asien (kontinent) 185
Asien (öar) 230
Tropisk 
fuktig 
lövfällandeAfrika 156
Nord- och Sydamerika 133
Asien (kontinent) 110
Asien (öar) 174
Tropisk 
torrskogAfrika 77
Nord- och Sydamerika 131
Asien (kontinent) 83
Asien (öar) 101
Tropiska 
bergssystemAfrika 77
Nord- och Sydamerika 94
Asien (kontinent) 88
Asien (öar) 130
Subtropiskt Subtropisk 
fuktskogNord- och Sydamerika 132
Asien (kontinent) 109
Asien (öar) 173
Subtropisk 
torrskogAfrika 88
Nord- och Sydamerika 130
Asien (kontinent) 82
Asien (öar) 100
Subtropisk 
stäppAfrika 46
Nord- och Sydamerika 53
Asien (kontinent) 41
Asien (öar) 47
Tempererat Tempererad 
oceansk skogEuropa 84
Nordamerika 406
Nya Zeeland 227
Sydamerika 120
Tempererad 
kontinental 
skogAsien, Europa (> 20 år) 27
Asien, Europa (> 20 år) 87
Nord- och Sydamerika (> 20 år) 51
Nord- och Sydamerika (> 20 år) 93
Tempererade 
bergssystemAsien, Europa (> 20 år) 75
Asien, Europa (> 20 år) 93
Nord- och Sydamerika (> 20 år) 45
Nord- och Sydamerika (> 20 år) 93
87
STEMFS  
2021:7Område Ekologisk 
zonKontinent CVEG  
(ton kol 
per hektar)
Borealt Boreal 
barrskogAsien, Europa, Nordamerika 53
Boreal 
tundraskogAsien, Europa, Nordamerika (> 20 år) 26
Asien, Europa, Nordamerika (> 20 år) 35
Boreala 
bergssystemAsien, Europa, Nordamerika (> 20 år) 32
Asien, Europa, Nordamerika (> 20 år) 53
Tabell B18.  Vegetationsvärden för skogsplanteringar 
Område Ekologisk 
zonKontinent CVEG  
(ton kol  
per hektar)R
Tropisk Tropisk 
regnskogAfrika lövträd > 20 år 87 0,24
Afrika lövträd ≤ 20 år 29 0,24
Afrika Pinus sp.  > 20 år 58 0,24
Afrika Pinus sp . ≤ 20 år 17 0,24
Amerika Eucalyptus sp . 58 0,24
Amerika  Pinus sp . 87 0,24
Amerika  Tectona grandis 70 0,24
Amerika övriga lövträd 44 0,24
Asien lövträd 64 0,24
Asien övriga 38 0,24
Tropisk 
fuktig 
lövfällande 
skogAfrika lövträd > 20 år 44 0,24
Afrika lövträd ≤ 20 år 23 0,24
Afrika Pinus sp.  > 20 år 35 0,24
Afrika Pinus sp . ≤ 20 år 12 0,24
Amerika Eucalyptus sp . 26 0,24
Amerika  Pinus sp . 79 0,24
Amerika  Tectona grandis 35 0,24
Amerika övriga lövträd 29 0,24
Asien lövträd 52 0,24
Asien övriga 29 0,24Sida 23 av 26
88
STEMFS  
2021:7Område Ekologisk 
zonKontinent CVEG  
(ton kol  
per hektar)R
Tropisk Tropisk 
torrskogAfrika lövträd > 20 år 21 0,28
Afrika lövträd ≤ 20 år 9 0,28
Afrika Pinus sp.  > 20 år 18 0,28
Afrika Pinus sp . ≤ 20 år 6 0,28
Amerika Eucalyptus sp . 27 0,28
Amerika  Pinus sp . 33 0,28
Amerika  Tectona grandis 27 0,28
Amerika övriga lövträd 18 0,28
Asien lövträd 27 0,28
Asien övriga 18 0,28
Tropisk 
buskmarkAfrika lövträd 6 0,27
Afrika Pinus sp.  > 20 år 6 0,27
Afrika Pinus sp . ≤ 20 år 4 0,27
Amerika Eucalyptus sp . 18 0,27
Amerika  Pinus sp . 18 0,27
Amerika  Tectona grandis 15 0,27
Amerika övriga lövträd 9 0,27
Asien lövträd 12 0,27
Asien övriga 9 0,27
Tropiska 
bergssystemAfrika lövträd > 20 år 31 0,24
Afrika lövträd ≤ 20 år 20 0,24
Afrika Pinus sp.  > 20 år 19 0,24
Afrika Pinus sp . ≤ 20 år 7 0,24
Amerika Eucalyptus sp . 22 0,24
Amerika  Pinus sp . 29 0,24
Amerika  Tectona grandis 23 0,24
Amerika övriga lövträd 16 0,24
Asien lövträd 28 0,24
Asien övriga 15 0,24Sida 24 av 26
89
STEMFS  
2021:7Område Ekologisk 
zonKontinent CVEG  
(ton kol  
per hektar)R
Subtropiskt Subtropisk 
fuktskogAmerika Eucalyptus sp . 42 0,28
Amerika  Pinus sp . 81 0,28
Amerika  Tectona grandis 36 0,28
Amerika övriga lövträd 30 0,28
Asien lövträd 54 0,28
Asien övriga 30 0,28
Subtropisk 
torrskogAfrika lövträd > 20 år 21 0,28
Afrika lövträd ≤ 20 år 9 0,32
Afrika Pinus sp . > 20 år 19 0,32
Afrika Pinus sp.  ≤ 20 år 6 0,32
Amerika Eucalyptus sp. 34 0,32
Amerika Pinus sp. 34 0,32
Amerika Tectona grandis 28 0,32
Amerika övriga lövträd 19 0,32
Asien lövträd 28 0,32
Asien övriga 19 0,32
Subtropisk 
stäppAfrika lövträd 6 0,32
Afrika  Pinus sp.  ≤ 20 år 5 0,32
Amerika Eucalyptus sp. 19 0,32
Amerika Pinus sp. 19 0,32
Amerika Tectona grandis 16 0,32
Amerika övriga lövträd 9 0,32
Asien lövträd > 20 år 25 0,32
Asien lövträd ≤ 20 år 3 0,32
Asien barrträd > 20 år 6 0,32
Asien barrträd ≤ 20 år 34 0,32
Subtropiskt Subtropiska 
bergssystemAfrika lövträd > 20 år 31 0,24
Afrika lövträd ≤ 20 år 20 0,24
Afrika Pinus sp . > 20 år 19 0,24
Afrika Pinus sp.  ≤ 20 år 7 0,24
Amerika Eucalyptus sp. 22 0,24
Amerika Pinus sp. 34 0,24
Amerika Tectona grandis 23 0,24
Amerika övriga lövträd 16 0,24
Asien lövträd 28 0,24
Asien övriga 15 0,24Sida 25 av 26
90
STEMFS  
2021:7Område Ekologisk 
zonKontinent CVEG  
(ton kol  
per hektar)R
Temperera Tempererad 
oceansk 
skogAsien, Europa lövskog > 20 år 60 0,27
Asien, Europa lövskog ≤ 20 år 9 0,27
Asien, Europa barrskog > 20 år 60 0,27
Asien, Europa barrskog ≤ 20 år 12 0,27
Nordamerika 52 0,27
Nya Zeeland 75 0,27
Sydamerika 31 0,27
Tempererad 
kontinental 
skogAsien, Europa lövskog > 20 år 60 0,27
Asien, Europa lövskog ≤ 20 år 4 0,27
Asien, Europa barrskog > 20 år 52 0,27
Asien, Europa barrskog ≤ 20 år 7 0,27
Nordamerika 52 0,27
Sydamerika 31 0,27
Boreal 
barrskogAsien, Europa > 20 år 12 0,24
Asien, Europa ≤ 20 år 1 0,24
Nordamerika 13 0,24
Boreal 
tundraskogAsien, Europa > 20 år 7 0,24
Asien, Europa ≤ 20 år 1 0,24
Nordamerika 7 0,24Sida 26 av 26
91
STEMFS  
2021:7Bilaga 10,
Sida 1 av 1
Utsläpp på grund av indirekt ändring av 
markanvändning
Del A. Preliminära beräknade utsläpp som orsakas genom indirekt 
ändring av markanvändning till följd av de råvaror som används för 
produktion av biodrivmedel och flytande biobränslen (g CO2eq/MJ)
Råvarugrupp Medelvärde Interpercentilt intervall härlett    från 
känslighetsanalysen
Stärkelserika grödor2812 8 till 16
Socker 13 4 till 17
Oljegrödor 55 33 till 66
Del B. Biodrivmedel för vilka utsläppen på grund av indirekt ändring av 
mark använd ning anses vara noll
Biodrivmedel som produceras av följande råvarukategorier kommer att anses 
ge upphov till nollutsläpp på grund av indirekt ändring av markanvändning:
1. De råvaror som inte anges i del A i denna bilaga.
2. Råvaror vars produktion har lett till direkt ändrad markanvändning, dvs. en 
övergång från en av följande markkategorier som används av IPCC, dvs. 
skogsmark, gräsmark, våtmark, bebyggelse och annan mark till åkermark 
eller jordbruksmark för fleråriga grödor29. I sådana fall ska ett värde för 
utsläpp till följd av direkt ändrad markanvändning (el) beräknas i enlighet 
med 7 kap. 7 §.
28 Stärkelserika grödor är spannmål (oavsett om det enbart är sädeskornen eller hela 
växten, till exempel vad gäller majs, som används), rotfrukter (till exempel potatis, 
jordärtskocka, sötpotatis, maniok och jams) och stamknölar (till exempel taro).
29 Åkermark och jordbruksmark för fleråriga grödor ska betraktas som en och samma 
markanvändning.
92
STEMFS  
2021:7Bilaga 11,
Sida 1 av 1
Råvaror för avancerade biodrivmedel
Del A. Bränsleråvaror för produktion av biogas för transport och 
avancerade biodrivmedel, vars bidrag till de minimiandelar som avses 
i artikel 25.1 Förnybartdirektivet första och fjärde styckena får anses 
vara två gånger så stort som deras energiinnehåll.
a. Alger, om de odlas på land i dammar eller fotobioreaktorer.
b. Biomassafraktioner av blandat kommunalt avfall, men inte sådant käll-
sorterat hushållsavfall som omfattas av återvinningsmålen enligt artikel 
11.2 a i direktiv 2008/98/EG.
c. Biologiskt avfall såsom det definieras i artikel 3.4 i direktiv 2008/98/EG 
från privata hushåll som omfattas av separat insamling i enlighet med 
 definitionen i artikel 3.11 i det direktivet.
d. Biomassafraktioner av industriellt avfall som inte lämpar sig för använd -
ning i livsmedels- och foderkedjan, inklusive material från detalj- och 
parti handeln, den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin samt fiske­ och 
vattenbruks näringen och med undantag för de bränsleråvaror som för -
tecknas i del B i denna bilaga.
e. Halm.
f. Stallgödsel och avloppsslam.
g. Avloppsslam från palmoljeframställning och tomma palmfruktsklasar.
h. Tallbeck.
i. Råglycerin.
j. Bagass.
k. Press- och jäsningsrester från vinframställning.
l. Nötskal.
m. Agnar.
n. Kolvar som rensats från majskornen.
o. Biomassafraktioner av avfall och rester från skogsbruk och skogs baserad 
industri såsom bark, grenar, förkommersiell gallring, blad, barr, träd toppar, 
sågspån, kutterspån, svartlut, brunlut, fiberslam, lignin och tallolja.
p. Annan cellulosa från icke-livsmedel.
q. Annat material som innehåller både cellulosa och lignin, utom sågtimmer 
och fanerstockar.
Del B. Bränsleråvaror för produktion av biodrivmedel och 
biogas för  transport, vars bidrag till den minimiandel som avses i 
artikel 25.1 Förnybartdirektivet första stycket ska begränsas och får 
anses vara två gånger så stort som deras energiinnehåll. 
a. Använd matolja. 
b. Animaliska fetter som klassificeras enligt kategorierna 1 och 2 i enlighet 
med förordning (EG) nr 1069/2009.