ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4

Artikel 6 i detta direktiv har följande lydelse: ”1. Skattskyldighet för punktskatt inträder när varan släpps för konsumtion eller när sådana lagerbrister har registrerats som i enlighet med artikel 14.3 måste beläggas med punktskatt. Frisläppande av punktskattebelagda varor för konsumtion skall utgöras av a) varje avvikelse, inklusive otillåten avvikelse, från uppskovsreglerna, b) all tillverkning, inklusive otillåten tillverkning, av sådana varor utom ramen för uppskovsreglerna, c) all införsel, inklusive otillåten införsel, av sådana varor om de inte omfattas av uppskovsregler. 2. De villkor för skatteuttag och punktskattesats som skall tillämpas skall vara de som är i kraft den dag då skatten skall tas ut i den medlemsstat där varan släpps för konsumtion eller lagerbrister registreras. Punktskatt skall påföras och uppbäras enligt det förfarande som har fastställts av varje medlemsstat, varvid medlemsstaterna skall tillämpa samma förfaranden för skatteuttag och uppbörd på inhemska varor som på sådana som kommer från andra medlemsstater.”
18

Det framgår av beslutet om hänskjutande att 1991 års lag om bortförande av barn och verkställighet av avgöranden i vårdnadsmål (Child Abduction and Enforcement of Custody Orders Act 1991), i den lydelse som var tillämplig på omständigheterna i det nationella målet (nedan kallad 1991 års lag om bortförande av barn och verkställighet av avgöranden i vårdnadsmål), ger verkan åt 1980 års Haagkonvention i irländsk rätt. Lagen ändrades genom 2005 års föreskrifter om Europeiska gemenskaperna (domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar) (European Communities (Judgments in Matrimonial Matters and Matters of Parental Responsibility) Regulations 2005). Syftet med ändringen var att se till att förordningen beaktas i mål som omfattas av 1980 års Haagkonvention och som avser medlemsstater.
18

Till följd av två klagomål, varav det ena från Jørgen Andersen, gällande de avtal om allmän trafikplikt som hade tecknats med DSB, beslutade kommissionen den 10 september 2008 att inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 88.2 EG (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). Detta förfarande utmynnade i att kommissionen den 24 februari 2010 antog det omtvistade beslutet. Artiklarna 1–3 i detta beslut har följande lydelse: ”Artikel 1 De avtal om allmän trafikplikt som ingåtts mellan det danska transportministeriet och [DSB] utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 [FEUF]. Detta statliga stöd är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 93 [FEUF], under förutsättning att villkoren i artiklarna 2 och 3 nedan uppfylls. Artikel 2 Danmark inför i alla pågående avtal med [DSB] om allmän trafikplikt den återbetalningsmekanism som beskrivs i skälen 222–240 och 356 i det här beslutet och vars viktigaste särdrag är följande: — Justering av de avtalsenliga betalningarna vid räkenskapsårets slut genom fastställande av en bruttominskning som beräknats enligt följande formel: Totala intäkter – rimlig vinst – totala utgifter = bruttominskning — Modulering av bruttominskningen för att beakta effektivitetsvinsterna och tjänstens förbättrade kvalitet enligt följande formel och parametrar: Återbetalningsmekanism = bruttominskning – korrigeringar (Kostnader Δ. + passagerarkm Δ) = nettominskning — Kostnad Δ.: kostnadsminskning (per passagerarkilometer) i förhållande till den genomsnittliga kostnaden för de fyra senaste åren enligt beräkningen: kostnadsskillnad per passagerarkilometer (i procent) jämfört med den genomsnittliga kostnaden under de fyra senaste åren multiplicerad med en total kostnadsbas — Passagerarkm Δ): ökad passagerartrafik mätt i passagerarkilometer (0,80 danska kronor [DKK] per passagerarkilometer). — De totala minskningarna till följd av resultatförbättringarna får inte överskrida bruttominskningen för ett visst år. Nettominskningen ligger därmed mellan noll och bruttominskningen. — Införande av en övre gräns för återbetalningsmekanismen som gör det möjligt att garantera bevarandet av en rimlig vinst enligt följande modell och särdrag: Rimlig vinst (6 procent) + korrigeringar (kostnader Δ. + passagearkm Δ) / Eget kapital < 12 procent — Beräkningen beaktar endast den del av det egna kapitalet som härrör från DSB:s allmänna trafiktjänster. — Den övre gränsen för den rimliga vinsten har fastställts till en avkastning på eget kapital på 12 procent, fördelat på 10 procent på tre år. Artikel 3 DSB:s eventuella ersättning från företaget AnsaldoBreda till följd av försenade leveranser av rullande materiel ska betalas till den danska staten.”
12

Avsnitt A i bilagan till det angripna beslutet, vilket innehåller de förhandlingsdirektiv (handling nr 8568/13, ADD1) som är riktade till kommissionen, har följande lydelse: ”A. Förfarandet för förhandlingarna 1. Kommissionen ska leda förhandlingarna i enlighet med gällande relevant unionslagstiftning. Om det finns anledning härtill ska detaljerade förhandlingspositioner för unionen fastställas i den särskilda kommitté som anges i artikel 1.2 eller i rådet. Arbetsgruppen ”Miljö” utses som en särskild kommitté med uppdraget att bistå kommissionen i denna uppgift. Den särskilda kommitténs möten ska organiseras och ledas av den medlemsstat som innehar ordförandeskapet för rådet. 2. Förhandlingarna ska förberedas i god tid. Kommissionen ska i detta syfte underrätta rådet om den planerade tidsplanen och ämnet för förhandlingen samt snarast möjligt vidarebefordra de relevanta handlingarna så att ledamöterna i den särskilda kommittén får tillräckligt med tid att förbereda de kommande förhandlingarna. 3. Varje förhandlingssession ska föregås av ett möte i den särskilda kommittén för att fastställa huvudfrågorna och för att fastställa förhandlingspositioner och vägledning, beroende på omständigheterna. När det är lämpligt får kommittén för klimatförändringar tillfrågas angående vägledning rörande tekniska aspekter av förhandlingarna inför sammankopplingen, under förutsättning att den särskilda kommittén i förväg ger sitt tillstånd. 4. Kommissionen ska rapportera till rådet om resultatet av förhandlingarna efter varje förhandlingssession och under alla förhållanden en gång i kvartalet. Kommissionen ska underrätta rådet och rådgöra med den särskilda kommittén om alla betydande problem som kan uppkomma under förhandlingarna.”
15

För att försäkra sig om ett bättre pris för Nortelkoncernens tillgångar kom förvaltarna i insolvensförfarandena i de olika länderna överens om att tillgångarna skulle avyttras på världsmarknaden, varje verksamhetsgren för sig. Enligt ett avtal kallat Interim Funding and Settlement Agreement (nedan kallat IFSA-avtalet), vilket ingicks den 9 juni 2009 mellan NNL och flera av koncernens dotterbolag, skulle dotterbolagen vid en given tidpunkt avstå från sina industriella och immateriella rättigheter som omfattades av MRDA-avtalet. Dotterbolagen behöll däremot sina licensrättigheter tills all likvidation/avyttring var genomförd liksom sina rättigheter vad gäller den ekonomiska äganderätten till de berörda immateriella rättigheterna.
14

Under avsnitt C i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (EUT L 145, s. 1), återfinns en uppräkning av de finansiella instrument som omfattas av detta direktiv. Enligt punkt 2 i nämnda avsnitt C omfattas penningmarknadsinstrument av begreppet finansiella instrument.”
8

18 § AuslInvestmG, i dess lydelse som var tillämplig mellan den 30 december 1993 och den 31 december 2000, föreskrev följande: ”1) Om villkoren i 17 § inte är uppfyllda ska utdelning från andelar i utländska investeringar ... utgöra kapitalvinst i den mening som avses i 20 § stycke 1 punkt 1 lagen om inkomstskatt … 2) De beskattningsunderlag som avses i stycke 1 ska styrkas. De handlingar som upprättas i detta syfte ska avfattas på tyska eller bifogas en tysk översättning. Det utländska investeringsbolaget ska utse en företrädare med säte eller hemvist inom tillämpningsområdet för denna lag, som kan företräda det gentemot skattemyndigheterna och vid skattedomstolarna. 3) Om intyget inte lämnas på föreskrivet sätt eller om ingen företrädare utses, ska utdelningen på utländska andelar och 90 procent av överskottet fastställas för mottagaren, vilket beräknas utifrån det första under kalenderåret fastställda återköpspriset och det senaste under kalenderåret fastställda återköpspriset för en utländsk andel. Minst 10 procent av det senaste återköpspriset under kalenderåret ska fastställas. …”
21

I januari 2013 lade kommissionen inför ett fjärde trepartsmöte fram ett arbetsdokument med rubriken ”Landing zone on implementing acts, delegated acts and co-decision in the MFA Framework Regulation” (”Utvärdering av genomförandeakter, delegerade akter och medbeslutande enligt ramförordningen för makroekonomiskt stöd”). Syftet med arbetsdokumentet var att de tre institutionernas ståndpunkter i frågan skulle närma sig varandra och att ge ett svar med anledning av de farhågor som parlamentet och rådet hade gett uttryck för.
63

Det följer av det ovan anförda att tillhandahållande av elektroniska böcker inte faller under vare sig punkt 6 eller punkt 9 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet. Dessutom är det utrett att det inte faller under någon annan kategori av tillhandahållande av tjänster som nämns i bilagan. Under dessa förhållanden är det inte förenligt med artikel 98.2 i mervärdesskattedirektivet att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på ett sådant tillhandahållande.
26

E.ON Földgáz överklagade det avgörandet till den hänskjutande domstolen. E.ON Földgáz hävdade att företaget hade ett direkt intresse och därför hade talerätt. Detta intresse följer av att reglerna i nätföreskrifterna ändrades genom beslut nr 98/2010. Eftersom E.ON Földgáz hade tillstånd till naturgasöverföring, hade företaget på grundval av de reglerna lämnat in ansökningar om tilldelning av kapacitet. På grund av de nya reglerna begränsades företagets rätt att ingå avtal om den kapacitet som det hade ansökt om. Det saknar härvid betydelse huruvida ett avtal förelåg mellan E.ON Földgáz och den systemansvarige, eftersom bland annat förfarandet för att ingå sådana avtal regleras i nätföreskrifterna. Dessutom fattades beslut nr 98/2010 till följd av att E.ON Földgáz ansökningar gavs in. I beslutet anges vidare att enligt lag nr XL från år 2008 om tillhandahållande av naturgas, var den systemansvarige skyldig att under förfarandet för att utarbeta nätföreskrifterna samråda med E.ON Földgáz i egenskap av naturgashandlare.
69

Av detta följer att artikel 3 i direktiv 96/71, jämförd med artiklarna 56 FEUF och 57 FEUF, ska tolkas så, att den minsta lön som arbetstagaren har rätt till under perioden med minsta antal betalda semesterdagar per år enligt artikel 3.1 andra strecksatsen b i direktivet motsvarar den minimilön som arbetstagaren har rätt till under referensperioden.
38

För det första föranleder de aktuella utbildningsperioderna inte några sådana pensionsinbetalningar. För det andra, vad gäller de utbildningsperioder som tjänstemannen fullgör efter 18 års ålder, framgår det av beslutet om hänskjutande att dessa inte anses som perioder likvärdiga med tjänsteår, vilket innebär att de enbart kan tillgodoräknas vid beräkningen av pensionspoängen om det i enlighet med vad som stadgas i 56 § i PG 1965 betalas in en särskild pensionsavgift som motsvarar de inbetalningar som inte gjorts. Det framgår av de handlingar som lämnats in till domstolen att denna särskilda inbetalning utgör en kompensation för de obligatoriska inbetalningar till pensionssystemet som den berörde under dessa utbildningsår inte har gjort. Denna särskilda pensionsavgift har därigenom en kompenserande funktion.
16

I artikel 34.1 i samma dekret anges vilka personer som är behöriga att delta i offentliga upphandlingsförfaranden och den har följande lydelse: ”Följande personer får delta i offentliga upphandlingsförfaranden, utan att detta påverkar uttryckligen angivna begränsningar: a) enskilda kommersiella aktörer, inklusive hantverkare, kommersiella företag, partnerskap och kooperativ, b) konsortier av produktions- och arbetskooperativ … och konsortier för hantverkare …, c) konsortier som bildats bland annat i form av bolagssammanslutningar i den mening som avses i artikel 2615 ter i civillagen ..., mellan enskilda entreprenörer (inklusive hantverkare), bolag, eller produktions- eller arbetskooperativ, enligt artikel 36, d) tillfälliga sammanslutningar av konkurrenter, vars medlemmar innefattas av de rättssubjekt som anges under a, b och c …, e) ordinarie konsortier av konkurrenter som avses i artikel 2602 i civillagen, mellan personer som avses i a, b och c i förevarande punkt, inbegripet i form av bolag i den mening som avser i artikel 2615 ter i civillagen ..., ea) omgrupperingar av företag som är parter i ett nätverksavtal i den mening som avses i artikel 3.4 ter i lagstiftningsdekret nr 5 av den 10 februari 2009 ..., f) de personer som har ingått avtal för europeiska ekonomiska intressegrupperingen (EEIG) i den mening som avses i lagstiftningsdekret nr 240 av den 23 juli 1991 ..., fa) ekonomiska aktörer i den mening som avses i artikel 3.22, som är etablerade i andra medlemsstater och som har bildats i enlighet med den tillämpliga lagstiftningen i den berörda medlemsstaten.”
13

I artikel 47 i DL nr 331/93, som har rubriken ”Bokföring av gemenskapsinterna transaktioner”, föreskrivs följande: ”1. En faktura som avser de förvärv inom gemenskapen som anges i artikel 38.2 och 38.3 b och de transaktioner som avses i artikel 46.1 andra meningen ska efter att ha kompletterats i enlighet med första meningen i den punkten bokföras samma månad som den kom in eller senare, dock senast femton dagar efter det att den inkom, och med angivelse av denna månad. Den ska bokföras separat och i nummerordning på det konto som avses i artikel 23 i [DPR nr 633/72], med uppgift om vederlaget för transaktionerna i utländsk valuta. En faktura som avses i artikel 46.5 ska bokföras under samma månad som den utställdes. Den ska bokföras separat inom de tidsfrister som anges i föregående meningar, samt på det konto som avses i artikel 25 i ovannämnda DPR nr 633/72 under samma månad som den kom in eller samma månad som den utställdes. 2. Skattskyldiga personer som avses i artikel 22 i [DPR nr 633/72] kan bokföra de fakturor som avses i punkt 1 på det konto som avses i artikel 24 i presidentdekretet i stället för på kontot för utställda fakturor, utan hinder av de tidsfrister och bestämmelser som anges i punkt 1. 3. Skattskyldiga personer som avses i artikel 4.4 i [DPR nr 633/72] som inte är skyldiga att betala skatten ska i kronologisk nummerordning bokföra de fakturor som avses i punkt 1 i denna artikel på ett särskilt konto som i enlighet med artikel 39 i [DPR nr 633/72], ska kvarstå månaden efter den månad då de mottogs eller, avseende de fakturor som avses i artikel 46.5, den månad då de utställdes. 4. En faktura som avser de transaktioner inom gemenskapen som avses i artikel 46.2 ska bokföras i nummerordning och med angivelse av det datum då den utställdes på det konto som avses i artikel 23 i [DPR nr 633/72]. …”
17

Anmärkning 5, C och D, till kapitel 84 i KN har härefter ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 1549/2006 av den 17 oktober 2006 (EUT L 301, p. 1). Denna förordning trädde i kraft den 1 januari 2007. Anmärkning 5 C till detta kapitel har följande lydelse: ”Om inte annat följer av D och E nedan, ska en enhet anses utgöra en del av ett system för automatisk databehandling om den uppfyller följande villkor: 1) Den är av sådant slag som uteslutande eller huvudsakligen används i ett system för automatisk databehandling. 2) Den kan anslutas till den centrala bearbetningsenheten antingen direkt eller via en eller flera andra enheter. 3) Den kan ta emot eller leverera data i sådan form (kod eller signaler) som kan användas av systemet. Separat föreliggande enheter av en maskin för automatisk databehandling ska klassificeras enligt nr 8471. …”
8

I avsnitt III kapitel II i nämnda bilaga, under rubriken ”ansvar och kontrollfrekvens”, föreskrivs följande: ”1. Den behöriga myndigheten skall sörja för att minst en officiell veterinär är närvarande a) på slakterier under hela besiktningen såväl före som efter slakt, och b) på vilthanteringsanläggningar under hela besiktningen efter slakt. …”
3

I artikel 1 i direktiv 96/71, med rubriken ”Tillämpningsområde”, föreskrivs följande: ”1. Detta direktiv skall tillämpas på företag som är etablerade i en medlemsstat och som i samband med tillhandahållande av tjänster över gränserna, utstationerar arbetstagare enligt punkt 3, inom en medlemsstats territorium. … 3. Detta direktiv skall tillämpas om ett företag som anges i punkt 1 vidtar någon av följande gränsöverskridande åtgärder: a) Utstationering av en arbetstagare för egen räkning och under egen ledning inom en medlemsstats territorium, enligt avtal som ingåtts mellan det utstationerande företaget och mottagaren av tjänsterna, vilken bedriver verksamhet i denna medlemsstat, om det finns ett anställningsförhållande mellan det utstationerande företaget och arbetstagaren under utstationerings-tiden. b) Utstationering av en arbetstagare inom en medlemsstats territorium på en arbetsplats eller i ett företag som tillhör koncernen, om det finns ett anställningsförhållande mellan det utstationerande företaget och arbetstagaren under utstationeringstiden. c) I egenskap av företag för uthyrning av arbetskraft eller företag som ställer arbetskraft till förfogande, verkställer utstationering av en arbetstagare till ett användarföretag som är etablerat eller som bedriver verksamhet inom en medlemsstats territorium, om det finns ett anställningsförhållande mellan företaget för uthyrning av arbetskraft eller det företag som ställer arbetskraft till förfogande och arbetstagaren under utstationeringstiden. …”
11

Forstmann Transporte är ett tyskt vägtransportföretag som tillhandahåller speditionstjänster. Bolaget förvärvade för dessa ändamål ett motorfordon från Daimler AG, som är en lastbilstillverkare. Under tillverkningen monterade Daimler AG in en bränsletank som rymmer 780 liter bränsle i detta fordon. Forstmann Transporte hade för avsikt att efter leverans modifiera fordonet, varför bolaget inte bad Daimler AG att montera in en extratank. Fordonet levererades därför med en enda bränsletank.
4

Artikel 6 i direktivet har följande lydelse: ”1. Skattskyldighet för punktskatt inträder när varan släpps för konsumtion eller när sådana lagerbrister har registrerats som i enlighet med artikel 14.3 måste beläggas med punktskatt. Frisläppande av punktskattebelagda varor för konsumtion skall utgöras av a) varje avvikelse, inklusive otillåten avvikelse, från uppskovsreglerna, b) all tillverkning, inklusive otillåten tillverkning, av sådana varor utom ramen för uppskovsreglerna, c) all införsel, inklusive otillåten införsel, av sådana varor om de inte omfattas av uppskovsregler. 2. De villkor för skatteuttag och punktskattesats som skall tillämpas skall vara de som är i kraft den dag då skatten skall tas ut i den medlemsstat där varan släpps för konsumtion eller lagerbrister registreras. Punktskatt skall påföras och uppbäras enligt det förfarande som har fastställts av varje medlemsstat, varvid medlemsstaterna skall tillämpa samma förfaranden för skatteuttag och uppbörd på inhemska varor som på sådana som kommer från andra medlemsstater.”
4

I artikel 1 a i rådets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader (EGT L 199, s. 54) anges att med ”offentliga byggentreprenadkontrakt”avses i detta direktiv ”skrivna avtal med ekonomiska villkor mellan en entreprenör och en av de nedan under b upphandlande myndigheterna, som omfattar utförandet eller såväl projekteringen som utförandet av arbeten hänförliga till någon av de i bilaga 2 angivna verksamheterna eller arbete som anges nedan under c, eller utförandet oavsett medel av arbete som motsvarar de av den upphandlande myndigheten angivna kraven.”
14

I artikel 3 i förordningen, som har rubriken ”Leverantörernas ansvar”, föreskrivs följande: ”1. Leverantörerna ska säkerställa att a) varje tv-mottagare är försedd med en tryckt etikett som innehåller den information och har det format som anges i bilaga V, ... 3. Etiketten enligt bilaga V ska tillämpas enligt följande tidtabell: a) När det gäller tv-mottagare som släpps ut på marknaden från och med den 30 november 2011 ska etiketterna för tv-mottagare i energieffektivitetsklass: i) A, B, C, D, E, F och G överensstämma med punkt 1 i bilaga V eller, när leverantörerna anser att detta är lämpligt, punkt 2 i bilaga V, ii) A+ överensstämma med punkt 2 i bilaga V, iii) A++ överensstämma med punkt 3 i bilaga V, iv) A+++ överensstämma med punkt 4 i bilaga V. b) När det gäller tv-mottagare som släpps ut på marknaden från och med den 1 januari 2014 i energieffektivitetsklasserna A+, A, B, C, D, E och F ska etiketterna utformas i överensstämmelse med punkt 2 i bilaga V eller, när leverantörerna anser att detta är lämpligt, punkt 3 i den bilagan. c) När det gäller tv-mottagare som släpps ut på marknaden från och med den 1 januari 2017 i energieffektivitetsklasserna A++, A+, A, B, C, D och E ska etiketterna utformas i överensstämmelse med punkt 3 i bilaga V eller, när leverantörerna anser att detta är lämpligt, punkt 4 i den bilagan. d) När det gäller tv-mottagare som släpps ut på marknaden från och med den 1 januari 2020 i energieffektivitetsklasserna A+++, A++, A+, A, B, C och D ska etiketterna utformas i överensstämmelse med punkt 4 i bilaga V.”
12

Den förklarande anmärkningen till den allmänna tolkningsregeln 2 a till HS – en regel som formulerats på motsvarande sätt som den allmänna tolkningsregeln 2 a till KN – har följande lydelse: ”I) Den första delen av regel 2 a utvidgar omfattningen av varje HS-nummer som upptar en särskild vara till att omfatta inte endast den kompletta varan utan också varan i fråga i inkomplett eller inte färdigarbetat tillstånd, under förutsättning att varan i detta skick uppvisar de väsentliga kännetecknen på den kompletta eller färdigarbetade varan. … Varor som föreligger i delar som är avsedda att sättas ihop V) Den andra delen av regel 2 a föreskriver att en komplett eller färdigarbetad vara som föreligger i delar som är avsedda att sättas ihop skall klassificeras enligt samma HS-nummer som den hopsatta varan. När en vara föreligger i sådant skick är det vanligen för att därigenom möjliggöra eller underlätta emballeringen, hanteringen eller transporten. VI) Denna regel är också tillämplig för inkompletta eller inte färdigarbetade varor som föreligger i delar som är avsedda att sättas ihop, under förutsättning att de enligt första delen av denna regel skall klassificeras som kompletta eller färdigarbetade varor. VII) Vid tillämpningen av denna regel avses med ’varor som föreligger i delar som är avsedda att sättas ihop’ sådana varor vilkas beståndsdelar skall sammanfogas antingen med hopsättningsanordningar (skruvar, muttrar, bultar etc.) eller t.ex. genom nitning eller svetsning, under förutsättning att endast sammansättningsförfaranden behövs. I detta avseende skall ingen hänsyn tas till en komplex sammansättningsmetod. Emellertid skall inte komponenterna undergå ytterligare bearbetning som färdiga produkter. Övertaliga delar till en icke hopsatt vara skall klassificeras för sig. VIII) Exempel på fall på vilka denna regel är tillämplig lämnas i de allmänna anvisningarna till avdelningarna eller kapitlen (t.ex. sextonde avd. och 44, 86, 87 och 89 kap.). IX) På grund av omfattningen av HS-numren i första till sjätte avd. är denna del av regeln normalt inte tillämplig för varor enligt dessa avdelningar.”