FÖRSTAINSTANSRÄTTENS DOM (fjärde avdelningen)

den 17 december 1997

Mål T-217/95

Lucia Passera

mot

Europeiska gemenskapernas kommission

”Tjänstemän — Internt uttagningsprov för överflyttning från kategori C till kategori B — Beslut av en uttagningskommitté i vilket det konstateras att sökande har misslyckats i det muntliga provet — Motiveringsskyldighetens omfattning — Uttagningskommitténs bedömning”

Fullständig text på franska II-1109

Saken:

Talan om ogiltigförklaring av dels beslutet av uttagningskommittén i det interna uttagningsprovet KOM/B/9/93 att inte föra in sökanden i förteckningen över godkända sökande, av dels meddelandet om detta uttagningsprov.

Utgång:

Ogillande.

Resumé av domen

Efter att ha diskuterat organisationen och villkoren för ett nytt uttagningsprov för överflyttning från kategori C till kategori B med olika fackföreningar och branschförbund i den partssammansatta kommittén, och i synnerhet antalet tjänster som därvid skulle tillsättas, accepterade tillsättningsmyndigheten att kungöra ett meddelande om ett internt uttagningsprov för att tillsätta maximalt 60 tjänster.

Sökanden, som är tjänsteman vid kommissionen i kategori C, lämnade in sin ansökan till det interna uttagningsprovet KOM/B/9/93, vilket syftade till att det skulle upprättas en förteckning över godkända biträdande assistenter i lönegraderna 5 och 4 i kategori B, vilka under tillsyn skulle utföra verkställande uppgifter i form av löpande kontorsarbete som biträdande assistent, biträdande administrativ assistent och biträdande teknisk assistent.

Sökanden erhöll ett godkänt resultat i det första urvalsprovet och i det redaktionella provet och fick därför göra det muntliga provet i mitten av november 1994.

I skrivelse av den 18 november 1994 underrättades sökanden om att hennes namn inte hade kunnat föras in i förteckningen över godkända sökande, eftersom hon inte hade erhållit det poängtal som som lägst erfordrades i det muntliga provet.

Den 21 december 1994 riktade ordföranden för kommissionens centrala personalkommitté en skrivelse till uttagningskommitténs ordförande och dess medlemmar. Skrivelsen hade följande lydelse:

”Vid sitt möte den 16 december 1994 tog den centrala personalkommittén del av rapporten om uttagningskommitténs arbete i det aktuella uttagningsprovet och underrättades bland annat om att antalet godkända sökande i detta uttagningsprov avsevärt understeg antalet tjänster som hade ställts till förfogande för överflyttning mellan kategorierna.

Mot bakgrund av lydelsen i meddelandet om uttagningsprovet, enligt vilken syftet med den muntliga prövningen i synnerhet är att närmare gå in på frågor som följer av de valfria delarna av det skriftliga provet, har den centrala personalkommittén bedömt att det finns anledning att be uttagningskommittén att se över den allmänna poängnivån i det muntliga provet, vilket skulle göra det möjligt att göra en avvägning mellan den skriftliga och den muntliga delen.

Den centrala personalkommittén står till Ert förfogande för ytterligare preciseringar av sin ståndpunkt.”

Den 17 februari 1995 framställde sökanden ett klagomål mot beslutet att inte föra in henne i förteckningen över godkända sökande och mot meddelandet om uttagningsprovet.

Efter utgången av den föreskrivna fristen för att besvara klagomålet, avslog kommissionen uttryckligen detta i ett beslut av den 25 juli 1995. Detta beslut översändes till sökanden den 16 augusti 1995 och till hennes ombud, som biträdde henne under det administrativa förfarandet, den 15 september 1995. Sökanden har uppgivit att hon mottog det uttryckliga avslagsbeslutet den 13 oktober 1995.

Prövning i sak

Yrkandet om ogiltigförklaring av beslutet av uttagningskommittén i det interna uttagningsprovet KOM/B/9/93 att inte föra in sökanden i förteckningen över godkända sökande

Den första grunden: Åsidosättande av motiveringsskyldigheten

Kravet på en motivering i artikel 25 i Tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna (tjänsteföreskrifterna) skall bedömas mot bakgrund av omständigheterna i fallet, i synnerhet rättsaktens innehåll, beskaffenheten av de åberopade skälen och det intresse som den berörde kan ha av att få förklaringar (punkt 29).

Hänvisning till förstainstansrättenden 16 december 1993, T-80/92, Turner mot kommissionen, Rec. 1993, s. II-1465, punkt 62

Av meddelandet om uttagningsprovet framgick att det krävdes att sökandena uppnådde minst hälften av det möjliga antalet poäng i varje delprov i uttagningsprovet för att kunna föras in i förteckningen över godkända sökande. Det framgick också att det muntliga provet skulle bestå i samtal mellan sökandena och uttagningskommittén för att kommittén, mot bakgrund av de uppgifter som framkommit under de skriftliga proven, skulle kunna bedöma sökandenas verbala förmåga och lämplighet att utföra arbetsuppgifter i kategori B (punkt 30).

I det ifrågasatta beslutet underrättades sökandena om att de inte hade uppnått hälften av det poängtal som erfordrades i det muntliga provet, och de upplystes härvid om sina exakta poängtal (punkt 31).

Denna motivering var visserligen inte uttömmande, eftersom det varken redogjordes för uttagningskommitténs bedömningar eller för mer detaljerade rättningskriterier än dem som angavs i meddelandet om uttagningsprovet. Dessa omständigheter omfattas emellertid av den sekretess som gäller för uttagningskommitténs överläggningar, och motiveringsskyldigheten skall därför förenas med den sekretess som omgärdar uttagningskommitténs arbete enligt artikel 6 i bilaga III till tjänsteföreskrifterna. Härav följer att upplysningar om det poängtal som har uppnåtts i olika delprov utgör en tillräcklig motivering av uttagningskommitténs beslut. En sådan motivering inskränker inte de sökandes rättigheter. Den ger dem möjlighet att ta del av det värdeomdöme som har gjorts avseende deras insatser och gör det möjligt för dem att i förekommande fall kontrollera att de faktiskt inte har erhållit det poängtal som enligt meddelandet om uttagningsprov krävs för att få delta i vissa eller samtliga delprov (punkt 32-34).

Hänvisning till domstolenden 4 juli 1996, C-254/95P, parlamentet mot Innamorati, REG 1996, s. I-3423, punkterna 24, 31 och 32

Grunden avseende åsidosättande av meddelandet om uttagningsprovet

Den huvudsakliga funktion som meddelandet om uttagningsprovet skall fylla är att på ett så detaljerat sätt som möjligt upplysa de berörda om villkoren för den tjänst som skall tillsättas, så att de kan bedöma om det finns anledning för dem att inge en ansökan. Trots att uttagningskommittén har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning vad beträffar villkoren för de skriftliga proven och deras innehåll, är den bunden av lydelsen i meddelandet om uttagningsprovet, och det ankommer följaktligen på förstainstansrätten att underkänna detaljinnehållet i ett delprov, om detta faller utanför de ramar som angivits i meddelandet om uttagningsprovet (punkterna 44 och 45).

Hänvisning till förstainstansrätten den 16 oktober 1990, T-132/89, Gallone mot rådet, Rec. 1990, s. II-549, punkt 27

Enligt förstainstansrätten var det i detta fall visserligen riktigt att det i meddelandet om uttagningsprovet angavs att det muntliga provet skulle bestå i ett samtal mellan uttagningskommittén och sökandena för att kommittén, mot bakgrund av de uppgifter som framkommit under de skriftliga proven, skulle kunna bedöma sökandenas verbala förmåga och lämplighet att utföra arbetsuppgifter i kategori B. Det framgick emellertid inte av meddelandet att det muntliga provet och de skriftliga proven skulle avse samma slags frågor (punkt 46).

Med hänsyn till hur det muntliga provet beskrevs i meddelandet var detta nämligen snarare att anse som ett komplement till de skriftliga proven, som gav uttagningskommittén möjlighet att bedöma om sökandena hade en sådan personlighet att de kunde utföra arbetsuppgifter i kategori B (punkt 47).

Under dessa omständigheter ansåg förstainstansrätten inte att det framgick av sökandens frågor att det hade förekommit teman som var olämpliga för ett samtal i syfte att bedöma sökandenas verbala förmåga och lämplighet att utföra arbetsuppgifter i kategori B (punkt 48).

Den tredje grunden: Åsidosättande av syftet med delproven

Förstainstansrätten fann att det inte framgick av sökandens frågor att uttagningskommittén hade överskridit de ramar som angavs i meddelandet om uttagningsprovet (punkt 53).

Den femte grunden: Maktmissbruk och åsidosättande av principen om uttagningskommitténs oberoende

Förstainstansrätten fann att sökanden inte hade framfört några uppgifter som styrkte att det ifrågasatta beslutet hade fattats för att uppnå andra mål än dem som angivits eller att administrationen hade använt sina befogenheter för andra ändamål än dem som befogenheterna var avsedda för (punkt 64).

Hänvisning till förstainstansrättenden 7 december 1995, T-544/93 och T-566/93. Abelio m.fl. mot kommissionen, REGP 1995, s. II-815, punkt 86

Den sjätte grunden: Uttagningskommitténs uppenbart oriktiga bedömning av sökandens lämplighet att utföra arbetsuppgifter i kategori B

En uttagningskommitté har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning, och gemenskapsdomstolen kan endast kontrollera om dess värdeomdömen är välgrundade när de regler som gäller för uttagningskommitténs arbete har åsidosatts (punkt 68).

Hänvisning till förstainstansrättenden 15 juli 1993, T-17/90, T-28/91 och T-17/92, Cámara Alloisio m.fl. mot kommissionen. Rec. 1993, s. II-841, punkt 90; förstainstansrättenden 15 juni 1994, T-6/93, Pérez Jiménez mot kommissionen, RecFP 1994, s. II-497, punkt 42; förstainstansrättenden 1 december 1994, T-46/93, Michaél-Chiou mot kommissionen, RecFP 1994, s. II-929, punkt 48

Det ankommer således inte på förstainstansrätten att kontrollera uttagningskommitténs bedömning av sökandens lämplighet att utföra arbetsuppgifter i kategori B (punkt 69).

Förstainstansrätten fann att oavsett sökandens meriter var dessa inte tillräckliga för att visa att det hade gjorts en uppenbar felbedömning av hennes insats i det muntliga provet, vilket gällde i än högre grad då det rörde sig om ett uttagningsprov och inte ett urvalsförfarande på grundval av meriter (punkt 70).

Hänvisning till förstainstansrätten den 15 februari 1996, T-125/95, Belhanbel mot kommissionen, REGP 1996, s. II-115, punkt 33

Yrkandet om ogiltigförklaring av meddelandet om det interna uttagningsprovet KOM/B/9/93

Grunden avseende överträdelse av artikel 1 första stycket e i bilaga III till tjänsteföreskrifterna

Den huvudsakliga funktion som meddelandet om uttagningsprovet skall fylla är att på ett så detaljerat sätt som möjligt upplysa de berörda om villkoren för den tjänst som skall tillsättas, så att de kan bedöma om det finns anledning för dem att inge en ansökan (punkt 76).

Hänvisning till Gallone mot rådet, nämnd ovan, punkt 27

Detta krav innebär dock inte att sökandena skall upplysas om detaljinnehållet i varje delprov. Detta gäller i än högre grad för det muntliga provet, som av naturliga skäl innefattar ett moment av ovisshet. Detta prov ger nämligen uttagningskommittén möjlighet att, som ett komplement till bedömningen av de egenskaper som har framkommit vid de skriftliga proven, fritt kontrollera sökandenas lämplighet att utföra de ifrågavarande arbetsuppgifterna. Innehållet i detta prov kan i själva verket variera beroende på sökandenas erfarenhet och personlighet, förutsatt att svårighetsgraden förblir densamma (punkt 77).

Hänvisning till Gallone mot rådet, nämnd ovan, punkt 36

Förstainstansrätten fann att det för övrigt obestridligen förhöll sig så att det huvudsakliga syftet med meddelandet om uttagningsprovet hade uppnåtts i detta fall, det vill säga att ge de berörda möjlighet att bedöma om det fanns anledning för dem att inge en ansökan (punkt 78).

Den ”kompletterande ” grunden avseende uttagningskommitténs åsidosättande av de regler som gäller för dess arbete

Av artikel 44.1 c jämförd med artikel 48.2 i rättegångsreglerna framgår att en ansökan skall innehålla uppgifter om föremålet för talan samt en kortfattad framställning av grunderna för denna och att det är förbjudet att åberopa nya grunder under rättegången, såvida de inte föranleds av rättsliga eller faktiska omständigheter som framkommit först under förfarandet. En grund som kompletterar en grund som tidigare har framförts, direkt eller underförstått, i ansökan och som har ett nära samband med denna kan dock upptas till sakprövning (punkt 87).

Hänvisning till domstolen den 30 september 1982, 108/81, Amylum mot rådet, Rec. 1982, s. 3107, punkt 25; domstolen den 19 maj 1983, 306/81, Verras mot parlamentet. Rec. 1983, s. 1755, punkt 9; förstainstansrätten den 20 september 1990, T-37/89 Hanning mot parlamentet, Rec. 1990, s. II-463, punkt 38; förstainstansrätten den 5 februari 1997, T-207/95, Ibarra Gil mot kommissionen, REGP 1997, s. II-31, punkt 51

Förstainstansrätten fami att i detta fall föranleddes grunden inte av rättsliga och faktiska omständigheter som hade framkommit först under förfarandet. Enbart det förhållandet att kommissionen inte hade lämnat upplysningar om de eventuella kriterier som uttagningskommittén använde för att utvärdera sökandenas svar i det muntliga provet utgjorde inte någon ny omständighet (punkt 88).

Vidare hade ingen grund åberopats i ansökan som hade något nära samband med sökandens påstående att uttagningskommittén inte i förväg skulle ha fastställt kriterier för rättningen. Detta påstående hade inte heller något samband med den grund som avsåg meddelandet om uttagningsprovet. Den sistnämnda grunden var nämligen begränsad till kritik av det sätt på vilket meddelandet om uttagningsprovet var avfattat och avsåg således inte uttagningskommittén utan tillsättningsmyndigheten (punkt 89).

Förstainstansrätten faim att då den så kallade kompletterande granden varken åberopades direkt eller underförstått i ansökan, och inte hade något nära samband med granderna i ansökan, utgjorde den inte en komplettering av dessa (punkt 90).

Följaktligen skulle den aktuella granden anses som en ny grand i den mening som avses i artikel 48.2 i rättegångsreglerna, och då den inte föranleddes av rättsliga eller faktiska omständigheter som framkommit först under förfarandet skulle den således avvisas (punkt 91).

Domslut:

Talan ogillas.