42

Mot denna bakgrund beslutade Högsta domstolen (Finland) att vilandeförklara målet och ställa följande frågor till EU-domstolen: ”1) Ska uttrycket ’kusten eller kuststatens därmed sammanhängande intressen’ i artikel 220.6 i [Montego Bay-konventionen] respektive ’kusten eller därmed sammanhängande intressen’ i artikel 7.2 i direktiv 2005/35 tolkas i enlighet med definitionen av ’kuster eller därtill knutna intressen’ i artikel II punkt 4 i [1969 års konvention om ingripande på det fria havet]? 2) Enligt definitionen i artikel II punkt 4 led c i 1969 års konvention om ingripande på det fria havet, som omnämns i fråga 1, innebär ’[kusten eller] därtill knutna intressen’ bland annat det berörda områdets välbefinnande, däri inbegripet bevarandet av havets biologiska tillgångar, både djur och växter. Gäller denna bestämmelse även för bevarandet av levande naturtillgångar, både djur och växter i EEZ, eller avser denna bestämmelse endast bevarandet av kustområdets intressen? 3) Om fråga 1 ska besvaras nekande: Vad avses med ’kusten eller … därmed sammanhängande intressen’ i artikel 220.6 i [Montego Bay-konventionen] respektive ’kusten eller därmed sammanhängande intressen’ i artikel 7.2 i direktiv 2005/35? 4) Vad betyder ’tillgångarna i dess territorialhav eller [EEZ]’ enligt artikel 220.6 i [Montego Bay-konventionen] och artikel 7.2 i direktiv [2005/35]? Ska levande naturtillgångar endast anses omfatta fångade arter eller avser detta även arter som är närbesläktade med eller beroende av fångade arter i den mening som avses i artikel 61.4 i [Montego Bay-konventionen], såsom växter och djur som fångade arter använder som föda? 5) Hur ska uttrycket ’medfört … hot’ i artikel 220.6 i [Montego Bay-konventionen] och artikel 7.2 i direktiv 2005/35 definieras? Ska hotet fastställas utifrån begreppet abstrakt eller konkret fara eller på annat sätt? 6) Ska förutsättningarna för kuststatens behörighet enligt artikel 220.6 i [Montego Bay-konventionen] och artikel 7.2 i direktiv [2005/35] bedömas med utgångspunkt i att den orsakade eller hotande omfattande skadan utgör en allvarligare konsekvens än en betydande förorening av den marina miljön eller ett hot om sådan förorening i den mening som avses i artikel 220.5 i [Montego Bay-konventionen]? Hur ska begreppet ’betydande förorening av den marina miljön’ definieras och hur ska en sådan förorening vägas in vid bedömningen av den orsakade omfattande skadan eller hotet om omfattande skada? 7) Vilka omständigheter ska vägas in vid bedömningen av den orsakade respektive hotande skadans omfattning? Ska denna bedömning till exempel inbegripa varaktighet och geografisk utbredning för de negativa konsekvenser som yttrar sig som skador? Om denna fråga besvaras jakande: Hur ska skadornas varaktighet och utbredning bedömas? 8) Direktiv 2005/35 är ett minimidirektiv och hindrar inte att medlemsstaterna vidtar strängare åtgärder mot föroreningar orsakade av fartyg i överensstämmelse med internationell rätt (artikel 1.2). Finns det möjlighet att tillämpa strängare regler i fråga om artikel 7.2 i direktivet, som reglerar kuststatens behörighet att ingripa mot ett fartyg i genomfartstrafik? 9) Kan de särskilda geografiska och ekologiska förutsättningarna, såsom Östersjöområdets känslighet, tillmätas betydelse vid en tolkning av förutsättningarna för kuststatens behörighet enligt artikel 220.6 i [Montego Bay-konventionen] och artikel 7.2 i direktivet? 10) Ska ’klara objektiva bevis’ enligt artikel 220.6 i [Montego Bay-konventionen] och artikel 7.2 i direktiv 2005/35 inte enbart avse bevis för att ett fartyg har begått de brott som anges i dessa bestämmelser utan även bevis för de konsekvenser som utsläppet har fått? Vilket bevis ska krävas för att det ska anses visat att utsläppet har medfört hot om omfattande skada på kusten eller därmed sammanhängande intressen eller på tillgångarna i territorialhavet eller i den exklusiva ekonomiska zonen – till exempel för områdets fågel- eller fiskbestånd eller för den marina miljön? Innebär kravet på klara objektiva bevis att exempelvis bedömningen av den utsläppta oljans negativa konsekvenser på den marina miljön alltid måste baseras på konkreta undersökningar och studier av det faktiska oljeutsläppets konsekvenser?”