FÖRSTAINSTANSRÄTTENS DOM (andra avdelningen)

den 6 november 1997

Mâl T-101/96

Maria Elisabeth Wolf

mot

Europeiska gemenskapernas kommission

”Tjänstemän — Allmänt uttagningsprov — Nekad tillträde till proven — Erforderlig yrkeserfarenhet”

Fullständig text pi franska II-949

Saken:

Talan om ogiltigförklaring av beslutet av uttagningskommittén vid uttagningsprov KOM/A/955 att inte ge sökanden tillträde till nämnda uttagningsprov, samt om skadestånd för den ideella skada sökanden åsamkats genom detta beslut.

Utgång:

Ogillande.

Resumé av domen

Den 4 oktober 1995 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om allmänt uttagningsprov KOM/A/955 för rekrytering av avdelningsdirektörer (A 5/A 4) med österrikiskt medborgarskap (EGT C 259 A, s. 9, endast den tyska versionen är giltig).

Enligt punkt III.B.3 i meddelandet krävs för tillträde till uttagningsprovet tolv års yrkeserfarenhet enligt följande:

”Erforderlig yrkeserfarenhet

Sökanden skall kunna visa att denne efter avslutad universitetsutbildning som ger tillträde till det aktuella uttagningsprovet har förvärvat minst tolv års yrkeserfarenhet från en tjänst som motsvarar dennes utbildning, varav sökanden under minst sex år skall ha utövat arbetsuppgifter som är relevanta för föreliggande uttagningsprov.

Yrkeserfarenheten skall anges i detalj i ansökan. ”

Sökanden inlämnade sin ansökan den 16 november 1995.

Under rubrik 8 ”Bildungsweg” (utbildning) i ansökningsformuläret uppgav sökanden att hon den 21 oktober 1982 erhållit en ”Magister der Naturwissenschaften (Lehramt Biologie)” vid universitetet i Wien och den 28 april 1987 en ”Dr. phil. Hauptfach: Zoologie, Nebenfach Botanik” vid samma universitet, efter studier bedrivna mellan oktober 1982 och april 1987.

Till ansökan av den 16 november 1995 bifogade sökanden bestyrkande handlingar för var och en av de fem verksamheter som hon angav under rubriken ”Berufserfahrung” (yrkeserfarenhet). Vad beträffar anställningen vid österrikiska statistiska centralbyrån (ÖSTAT) tillhandahöll sökanden bland annat sitt anställningskontrakt av den 26 juni 1991, samt ett tillägg till detta av den 12 januari 1993. Sökandens ”Vorriickungsstichtag” (referensdag för beräkning av tjänsteår) fastställdes först till den 14 september 1982 och senare till den 26 februari 1980.

Sökanden bifogade även ett curriculum vitae på engelska, med fyra bilagor. Doktorandstudierna framgick av bilagan med rubriken ”Education” och inte av bilagan kallad ”Employment”.

Den 6 december 1995 inlämnade sökanden ett kompletterande formulär på engelska som återgav hennes redan inlämnade curriculum vitae. Under rubriken ”Educational Background” angav hon bland annat ”October 1982: Degree ’Magister der Naturwissenschaften’ from the University of Vienna. April 1987: ’Dr. philosphiae’ from the University of Vienna”. Under rubriken ”Professional Background” angav hon samma verksamheter som under rubrik 10 ”Berufserfahrung” i ansökningshandlingarna.

I skrivelse av den 15 februari 1996 meddelades sökanden av chefen för enhet 7 ”anställning” vid direktorat A - personal inom kommissionens generaldirektorat IX - personal och administration (enhet IX. A.7) att uttagningskommittén inte hade beviljat henne tillträde till uttagningsprovet. På det formulär som bifogades skrivelsen, vilket innehöll en lista över möjliga grunder för att avslå en ansökan, var den rubrik förkryssad som avsåg att sökanden inte hade förebringat handlingar som styrkte hennes yrkeserfarenhet före den 8 december 1995.

I skrivelse av den 4 mars 1996 till chefen för enhet IX. A.7 begärde sökanden att hennes ansökan skulle omprövas.

Chefen för enhet IX.A.7 meddelade sökanden i skrivelse av den 26 mars 1996 att uttagningskommittén beslutat att stå fast vid sitt beslut att inte bevilja henne tillträde till uttagningsprovet på den grunden att hon inte uppfyllde kravet på tolv års yrkeserfarenhet.

Den 28 mars 1996, då sökanden ännu inte hade mottagit skrivelsen av den 26 mars 1996, skrev sökanden till chefen för erihet IX.A.7 och begärde att få tillträde till uttagningsprovet. Vad beträffar hennes doktorandstudier preciserade sökanden bland annat att hennes avhandling gällde en utvärdering av fågelpopulationer med hjälp av metoder som utarbetats inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken och att denna studieperiod erkändes som yrkeserfarenhet av ÖSTAT, till att börja med för hälften av perioden och senare för hela studieperioden, såsom framgår av tillägget av den 12 januari 1993 till anställningskontraktet.

Sökanden påpekade i sin skrivelse av den 1 april 1996 till svar på skrivelsen från chefen för enhet IX.A.7 av den 26 mars 1996 att hon påbörjade sin yrkesverksamhet efter det att hon hade erhållit sin doktorsgrad den 12 juli 1987 och inte i februari 1988. Hon erinrade om att doktorandstudierna skulle anses utgöra en del av hennes ”yrkeserfarenhet” och begärde ännu en gång att hennes ansökan skulle omprövas.

Genom skrivelse av den 31 maj 1996 informerade chefen för enhet IX.A.7 sökanden om att uttagningskommittén hade omprövat hennes ansökan och beslutat att stå fast vid sitt ursprungliga beslut.

Huruvida talan kan upptas till sakprövning i den del den är riktad mot uttagningskomniitténs beslut av den 31 maj 1996

Det framgår av kommissionens skrivelse av den 31 maj 1996 att en omprövning av ansökan faktiskt ägde rum efter mottagandet av skrivelserna av den 28 mars och den 1 april 1996, vilket innebar att uttagningskomniitténs beslut som framgår av skrivelsen av den 31 maj 1996 inte kunde anses som en enbart bekräftande rättsakt (punkt 30).

Hänvisning till försiainstansrätten den 3 mars 1994, T-82/92, Cortes Jimenez m.fl. mot kommissionen, RecFP 1994, s. II-237, punkt 14-17

För det fall ett bekräftat beslut inte har blivit slutgiltigt, har den berörde rätt att väcka talan antingen mot det bekräftade beslutet eller mot beslutet att bekräfta detta, eller mot båda dessa beslut. I det aktuella fallet var fristen för att väcka talan mot beslutet av den 26 mars 1996, vilket delgavs sökanden efter den 28 mars 1996, inte utgången vid det tillfälle då talan väcktes (den 27 juni 1996), vilket innebar att sökanden hade rätt att väcka talan mot beslutet av såväl den 26 mars som den 31 maj 1996 (punkt 31).

Hänvisning till förstainstansrätten den 27 oktober 1994, T-64/92, Chavanne de Dalmassy m.fl. mot kommissionen, RecFP 1994, s. II-723, punkt 25

På dessa skäl ogillade förstainstansrätten invändningen att talan mot beslutet av den 31 maj 1996 inte kunde upptas till prövning.

Prövning i sak

Sökanden åberopade två slag av grander. Med det första slaget av grander som sökanden åberopade till stöd för sitt yrkande om en symbolisk ecu i skadestånd gjorde sökanden i huvudsak gällande att uttagningskommittén hade begått ett fel vid sitt första beslut av den 15 februari 1996, när den avslog hennes ansökan på grandval av att det saknades handlingar som styrkte hennes yrkeserfarenhet, medan uttagningskommittén senare beslutade att stå fast vid sitt ursprungliga beslut av andra skäl, nämligen att sökanden inte hade styrkt att hon uppfyllde kravet på tolv års yrkeserfarenhet. Med det andra slaget av grunder gjorde sökanden i huvudsak gällande att uttagningskommittén hade gjort sig skyldig till en uppenbart oriktig bedömning genom att den inte beaktade hennes doktorandstudier som ”yrkeserfarenhet”. I sin replik hävdade sökanden att detta även utgjorde ett skadeståndsgrundande fel i tjänsten som berättigade till en symbolisk ersättning av en ecu. Det andrå slaget av grunder prövades först (punkterna 33 och 34).

Det andra slaget av grunder under vilka det gjordes gällande att en uppenbart oriktig bedömning hade gjorts i samband med uttagningskommitténs beslut av den 26 mars 1996 respektive den 31 maj 1996

Det framgick av punkterna III.B.3, IV.C.l och X.l i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/955 att sökanden var skyldig att i ansökan precisera beskaffenheten hos och varaktigheten av de verksamheter som hon åberopade för att uppfylla kravet på tolv års yrkeserfarenhet i punkt III.B.3 i meddelandet om uttagningsprov och att tillhandahålla fotokopior av dessa bestyrkande handlingar (punkt 57).

Det ankommer inte på en uttagningskommitté att kontakta den berörde för det fall handlingarna inte är kompletta eller tydliga, i syfte att klargöra dessa förhållanden. A fortiori ankommer det inte på en uttagningskommitté att, då den erhåller en ansökan och ett curriculum vitae i vilka anges bestämda verksamheter som den sökande vill skall beaktas som yrkeserfarenhet för att få tillträde till uttagningsprovet, undersöka om sökanden hade kunnat åberopa andra verksamheter och anmoda denne att tillhandahålla bestyrkande handlingar i detta syfte (punkt 64).

Hänvisning till förstainstansrätten den 21 maj 1992, T-54/91, Almeida Antunes mot parlamentet. Rec. 1992, s. II-1739, punkt 36; förstainstansrätten den 16 april 1997, T-80/96, Fernandes Leite Mateus mot rådet, REGP 1997, s. II-259, punkt 30

Även om det antas att uttagningskommittén hade rätt att ompröva sökandens ansökan på grundval av en begäran som inte ingår i ansökningshandlingarna, i strid med punkterna III.B.3, IV.Cl och X.l i meddelandet om uttagningsprov, har en uttagningskommitté som skall ta ställning till meriter och prov ett stort utrymme för skönsmässig bedömning vid utvärderingen av sökandenas meriter och yrkeserfarenhet, och förstainstansrättens prövning skall inskränkas till att kontrollera att det inte förekommit någon uppenbar oriktighet vid utövandet av denna befogenhet (punkt 68).

Hänvisning till förstainstansrätten den 13 december 1990, T-115/89, González Holguera mot parlamentet, Rec. 1990, s. II-831, punkt 54

Uttagningskommittén gjorde sig inte skyldig till en uppenbart oriktig bedömning näiden bedömde att sökandens doktorandstudier mellan åren 1982 och 1987, vilka genomfördes direkt efter att hon erhållit sin magisterexamen vid samma universitet, inte utgjorde ”yrkeserfarenhet”. Färdigställandet av avhandlingen kunde i princip anses som en rent akademisk verksamhet (punkt 70).

Den omständigheten att sökanden, under det att hon skrev sin avhandling, kunde förvärva och fördjupa sina kunskaper på det statistiska område som avsågs i meddelandet om uttagningsprov styrker inte att denna erfarenhet kunde anses som y/tøerfarenhet i den mening som avses i meddelandet. Rent akademisk verksamhet ger inte den berörde samma slags erfarenhet som denne skulle få inom ramen för en anställning, avlönad eller inte, eller inom ramen för självständig yrkesverksamhet (punkt 71).

Vad beträffar kommissionens och andra gemenskapsinstitutioners påstådda praxis att med yrkeserfarenhet jämställa en kompletterande utbildning som genomförs efter den utbildning som ger rätt till tillträde till uttagningsprovet, förebringade sökanden inte några bevis för förekomsten av en sådan praxis inom ramen för uttagningsproven, och någon sådan bestämmelse med detta syfte har inte heller uttryckligen föreskrivits för dessa prov. I likhet härmed kan en sökande till ett visst uttagningsprov, som inte ges tillträde till detta prov, inte med framgång åberopa tillträdesvillkor för andra uttagningsprov som organiseras på annat sätt och som har andra syften (punkt 73).

Hänvisning till Cortes Jimenez m.fl. mot kommissionen, nämnd ovan, punkt 44

Vad slutligen beträffar sökandens argument att den österrikiska förvaltningen jämställde doktorandstudier med yrkeserfarenhet i syfte att bestämma referensdag för beräkning av tjänsteår i enlighet med Vertragsbedienstetengesetz 1948 (lag om tillfälligt anställda, VBG) skulle begreppet yrkeserfarenhet enbart tolkas mot bakgrund av syftena med det ifrågavarande uttagningsprovet, eftersom en tolkning med hänvisning till varje sökandes nationella lagstiftning ofrånkomligen skulle leda till att de behandlades olika (punkt 74).

Hänvisning till förstainstansrättenden 22 maj 1990, T-50/89, Spärr mot kommissionen, Rec. 1990, s. II-207, punkt 18

I sitt beslut av den 31 maj 1996 gjorde sig uttagningskommittén inte skyldig till en uppenbart oriktig bedömning, åsidosatte den inte meddelandet om uttagningsprov och handledningen för sökandena och åsidosatte den inte heller principerna om god förvaltning av tillgångar eller om god förvaltningssed genom att inte erkänna perioden mellan oktober 1982 och april 1987, då sökanden skrev på sin doktorsavhandling, som yrkeserfarenhet. I detta beslut iakttog uttagningskommittén även sin motiveringsskyldighet genom att precisera att den vid beräkningen av samtliga sökandes yrkeserfarenhet endast beaktade faktisk yrkesverksamhet och inte kompletterande studier eller doktorandstudier (punkterna 81 och 82).

Det första slaget av grunder under vilka det gjordes gällande att motiveringsskyldigheten hade åsidosatts och att uttagningskommittén i sitt beslut som framgår av skrivelsen av den 15 februari 1996 hade gjort sig skyldig till en uppenbart oriktig bedömning

Tjänstemannen har möjlighet att angripa ett beslut som går honom emot genom att väcka antingen ogiltighetstalan eller skadeståndstalan eller genom att väcka båda dessa slags talan. Vad beträffar ett beslut av en uttagningskommitté om att neka en sökande tillträde till ett uttagningsprov kan den berörde antingen anföra klagomål inom den frist som föreskrivs i artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna eller väcka talan direkt vid förstainstansrätten inom den frist som föreskrivs i artikel 91.3 i tjänsteföreskrifterna (punkt 92).

Hänvisning till domstolen den 8 november 1988, 264/88 och 264/88 R, Valle Fernandez mot kommissionen, Rec. 1988, s. 6341, punkt II-13; förstainstansrätten den 28 maj 1997, T-59/96, Búrban mot parlamentet, REGP 1997, s. II-331, punkt 25

I det aktuella fallet anförde inte sökanden klagomål mot beslutet av den 15 februari 1996. Beslutet delgavs sökanden före den 4 mars 1996 och talan, som väcktes genom ansökan av den 27 juni 1996, väcktes således inte inom den frist på tre månader som föreskrivs i artikel 91.3 i tjänsteföreskrifterna (punkt 93).

Sökandens första slag av grunder avseende beslutet av den 15 februari 1996 skall således avvisas (punkt 94).

I den mån som beslutet av den 15 februari 1996 innehöll en felaktighet i det att det angav att sökanden inte hade tillhandahållit handlingar som styrkte hennes yrkeserfarenhet, rättades denna oriktighet i alla händelser genom det senare beslutet av den 26 mars 1996, till följd av sökandens begäran av den 4 mars 1996 (punkt 95).

Sökanden åsamkades mot denna bakgrund, i alla händelser, inte en ideell skada av sådant slag att den berättigar till ens en symbolisk ersättning (punkt 96).

Domslut:

Talan ogillas.