För att avgöra om en särbehandling med avseende på beskattningen av utdelning till pensionsfonder beroende på huruvida de har hemvist eller inte i landet innebär att pensionsfonder utan hemvist i landet missgynnas i förhållande till pensionsfonder med hemvist i landet och således innebär en restriktion för den fria rörligheten för kapital, är den period som ska beaktas vid jämförelsen av den skatt som tas ut på utdelningar som utbetalas till bolag med respektive utan hemvist i landet, den period som beaktas vid beräkningen av skatten på utdelningar till bolag med hemvist i landet. En eventuell ogynnsam behandling av utdelningar till pensionsfonder utan hemvist i landet under ett beskattningsår kan inte uppvägas av en eventuell gynnsam behandling av dessa under andra beskattningsår. Härav följer att bedömningen av en eventuell ogynnsam behandling av utdelningar till pensionsfonder utan hemvist i landet ska avse varje enskilt beskattningsår för sig.

Artikel 63 FEUF ska tolkas så, att den inte utgör hinder för en nationell lagstiftning enligt vilken utdelning från ett bolag med hemvist i landet är föremål för källskatt när utdelningen utbetalas till en pensionsfond utan hemvist i landet medan utdelningen, när den utbetalas till en pensionsfond med hemvist i landet, är föremål för en schablonbeskattning beräknad på en fiktiv avkastning, som sett över tid är avsedd att motsvara beskattningen av samtliga kapitalinkomster enligt de skatteregler som gäller i allmänhet. Artikeln utgör emellertid hinder för att pensionsfonder utan hemvist i landet som uppburit utdelning inte får beakta eventuella kostnader för intäkternas förvärvande med direkt koppling till uppbärandet av utdelningar, när metoden för att beräkna beskattningsunderlaget för pensionsfonder med hemvist i landet föreskriver ett sådant beaktande, vilket det ankommer på den hänskjutande domstolen att kontrollera.

Föremålet för den skatt som pensionsfonder med hemvist i landet betalar är ett annat än det som tillämpas på pensionsfonder utan hemvist i landet. Medan de förstnämnda fonderna beskattas för sina samtliga inkomster, beräknade utifrån fondernas tillgångar efter avdrag för skulder, på vilken en fiktiv schablonavkastning tillämpas, oberoende av de utdelningar som faktiskt har uppburits under det aktuella beskattningsåret, beskattas de sistnämnda fonderna för de utdelningar de har uppburit i Sverige under nämnda beskattningsår. Inom ramen för pensionssystemet, i vilket pensionsfonderna ingår, syftar nämligen den nationella lagstiftningen om beskattning av dessa fonder till att åstadkomma en neutral och konjunkturokänslig beskattning av olika tillgångsslag och samtliga berörda former av pensionssparande. För att uppnå detta ändamål är de samlade tillgångarna för en pensionsfond med hemvist i landet belagda med en årlig schablonskatt som återspeglar avkastningen på dessa tillgångar, oberoende av huruvida någon inkomst har uppburits från tillgångarna, särskilt i form av utdelning. Den berörda medlemsstaten beskattar inkomsterna för pensionsfonder med hemvist i landet på detta sätt i egenskap av pensionsfondernas hemviststat med beskattningsrätt över fondernas samtliga inkomster. För pensionsfonder som saknar hemvist i den medlemsstaten, har den, enligt ett bilateralt dubbelbeskattningsavtal, däremot beskattningsrätt endast för de inkomster som fondernas tillgångar har genererat i landet. På grund av den berörda medlemsstatens begränsade beskattningsrätt över utländska pensionsfonder kan den inte beskatta dessa pensionsfonders samlade tillgångar.

Under dessa omständigheter kan det ändamål som eftersträvas med en sådan nationell lagstiftning – vilket är att tillämpa en neutral och konjunkturokänslig beskattning av olika tillgångsslag och samtliga berörda former av pensionssparande – därför inte uppnås när det gäller pensionsfonder utan hemvist i landet, eftersom detta förutsätter beskattningen av pensionsstiftelsernas samlade tillgångar. Detta ändamål, som även förutsätter att pensionsfonden beskattas årligen och oberoende av uppburna utdelningar, skulle inte heller uppnås genom att utdelningarna till pensionsfonder utan hemvist i landet beskattades enligt schablonmetoden, enligt vilken beräkningen av den skatt som ska betalas är grundad på de underliggande tillgångarnas värde, eftersom pensionsfonder utan hemvist i landet under alla omständigheter endast kan beskattas när de uppburit utdelning. Härav följer att, med hänsyn till ändamålet med, föremålet för och innehållet i den nationella lagstiftningen, är situationen för en pensionsfond utan hemvist i landet inte jämförbar med den situation som en pensionsfond med hemvist i landet befinner sig i. I fråga om sådana kostnader vilka har direkt koppling till verksamhet som genererat skattepliktiga inkomster i en medlemsstat befinner sig nämligen personer med hemvist i landet respektive personer som saknar hemvist i landet i jämförbara situationer. Det ankommer således på den hänskjutande domstolen att bedöma huruvida den beskattningsteknik som tillämpas på pensionsfonder med hemvist i landet gör det möjligt att, genom beräkningen av deras beskattningsunderlag, och i synnerhet genom beaktandet av deras skulder vid beräkningen av kapitalunderlaget, beakta eventuella kostnader för intäkternas förvärvande som är direkt kopplade till uppbärandet av utdelningar. Om så är fallet ska det vara tillåtet även för pensionsfonder utan hemvist i landet att beakta sådana kostnader.

(se punkterna 52–56, 58–60 och 63–66 samt domslutet)