Nyckelord

Sammanfattning



Nyckelord

1. Gemenskapsvarumärke - Prövningsförfarande - Talan vid gemenskapsdomstol - Förstainstansrättens möjlighet att ändra det omtvistade beslutet - Gränser

(Rådets förordning nr 40/94, artikel 63.3)

2. Gemenskapsvarumärke - Prövningsförfarande - Beslut avseende överklagandet - Överklagandenämndens skyldighet - Omfattning - Följd vid åsidosättande

(Rådets förordning nr 40/94, artikel 62.1)

3. Gemenskapsvarumärke - Definition och förvärv av gemenskapsvarumärke - Absoluta registreringshinder - Varumärken som uteslutande består av tecken eller upplysningar som beskriver en varas eller en tjänsts egenskaper - Kriterier när fråga är om ett sammansatt ordmärke

(Rådets förordning nr 40/94, artikel 7.1 c)

4. Gemenskapsvarumärke - Definition och förvärv av gemenskapsvarumärke - Absoluta registreringshinder - Varumärken som uteslutande består av tecken eller upplysningar som beskriver en tjänsts egenskaper - Ordkombinationen SAT.2

(Rådets förordning nr 40/94, artikel 7.1 c)

5. Gemenskapsvarumärke - Definition och förvärv av gemenskapsvarumärke - Absoluta registreringshinder som avses i artikel 7.1 b-e i förordning nr 40/94 - Syfte - Krav på tillgänglighet - Förhållande till undantagsregeln i artikel 7.3 i förordningen

(Rådets förordning nr 40/94, artikel 7.1 b-e och 7.3)

6. Gemenskapsvarumärke - Definition och förvärv av ett gemenskapsvarumärke - Absoluta registreringshinder - Varumärken som saknar särskiljningsförmåga - Begrepp - Bedömningskriterier

(Rådets förordning nr 40/94, artikel 7.1 b)

7. Gemenskapsvarumärke - Definition och förvärv av ett gemenskapsvarumärke - Absoluta registreringshinder - Varumärken som saknar särskiljningsförmåga - Prövning avseende ett sammansatt varumärke

(Rådets förordning nr 40/94, artikel 7.1 b)

8. Gemenskapsvarumärke - Definition och förvärv av ett gemenskapsvarumärke - Absoluta registreringshinder - Ett teckens beskrivande karaktär och avsaknad av särskiljningsförmåga - Förhållande mellan motsvarande bestämmelser

(Rådets förordning nr 40/94, artikel 7.1 b och c)

9. Gemenskapsvarumärke - Definition och förvärv av gemenskapsvarumärke - Absoluta registreringshinder - Varumärken som uteslutande består av tecken eller upplysningar som beskriver en varas eller en tjänsts egenskaper - Bedömning av ett varumärkes beskrivande karaktär - Beaktande endast av de kategorier varor och/eller tjänster som avses i registreringsansökan

(Rådets förordning nr 40/94, artikel 7.1 c)

10. Gemenskapsvarumärke - Definition och förvärv av ett gemenskapsvarumärke - Absoluta registreringshinder - Varumärken som saknar särskiljningsförmåga - Ordkombinationen SAT.2

(Rådets förordning nr 40/94, artikel 7.1 b)

11. Gemenskapsvarumärke - Harmoniseringsbyråns beslut - Huruvida ett varumärke kan registreras - Gemenskapsdomstolens prövning - Kriterier - Tillämpning på en grund avseende åsidosättande av principen om förbud mot diskriminering i harmoniseringsbyråns beslutspraxis

Sammanfattning

1. Även om det i artikel 63.3 i förordning nr 40/94 om gemenskapsvarumärken föreskrivs en möjlighet för förstainstansrätten att ändra ett beslut från en överklagandenämnd vid Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (märken, mönster och modeller), är denna möjlighet i princip begränsad till situationer där målet är klart för avgörande. Så är inte fallet när överklagandenämnden inte i sak har prövat ett yrkande från sökanden i dess helhet.

( se punkt 18 )

2. Enligt artikel 62.1 första meningen i förordning nr 40/94 om gemenskapsvarumärken gäller följande: "Efter prövning om överklagandet är befogat skall överklagandenämnden avgöra överklagandet." Denna skyldighet måste uppfattas så, att överklagandenämnden är skyldig att fatta beslut avseende vart och ett av de yrkanden som framställs till den i dess helhet, genom att antingen bifalla det, avvisa det eller avslå det i sak. Eftersom ett åsidosättande av denna skyldighet kan påverka innehållet i ett beslut som överklagats till förstainstansrätten, är det fråga om en väsentlig formföreskrift vars åsidosättande kan prövas ex officio.

( se punkt 19 )

3. Ett varumärke får "endast" bestå av kännetecken eller upplysningar som kan användas för att beteckna en egenskap hos de berörda varorna eller tjänsterna för att det skall kunna omfattas av artikel 7.1 c i förordning nr 40/94 om gemenskapsvarumärken. Av detta krav följer att när fråga är om ett ordmärke som består av flera beståndsdelar (eller ett sammansatt varumärke) är det den relevanta betydelsen av hela det begärda ordmärket som skall bedömas, vilken betydelse fastställs på grundval av alla de beståndsdelar som märket består av och inte endast betydelsen av en av dessa beståndsdelar. Vidare skall endast de egenskaper hos de aktuella varorna eller tjänsterna som kan ha betydelse för målgruppens val beaktas vid bedömningen. För att ett sammansatt ordmärke skall kunna anses vara beskrivande, skall det således endast beteckna sådana egenskaper.

( se punkt 26 )

4. Enligt artikel 7.1 c i förordning nr 40/94 om gemenskapsvarumärken får registrering inte ske av "[v]arumärken som endast består av kännetecken eller upplysningar vilka i handeln visar varornas eller tjänsternas art, kvalitet, kvantitet, avsedda användning, värde, geografiska ursprung, tiden för deras framställande eller andra egenskaper hos varorna eller tjänsterna".

Vad i detta hänseende gäller registreringen av ordkombinationen SAT.2 för vissa tjänster, så omfattas denna inte av den ovannämnda bestämmelsen eftersom ordkombinationen, om man antar att den relevanta betydelsen av den är "andra kanalen via satellit", visserligen kan användas för att beteckna en egenskap hos vissa av de aktuella tjänsterna som kan ha betydelse för målgruppens val, nämligen att tjänsterna har samband med utsändningar via satellit, men däremot inte betecknar någon sådan egenskap i den mån den anger att det rör sig om en andra kanal.

( se punkterna 26 och 27 )

5. De absoluta registreringshindren i artikel 7.1 b-e i förordning nr 40/94 om gemenskapsvarumärken har ett syfte av allmänintresse, enligt vilket det är nödvändigt att de tecken som avses därmed kan användas fritt av alla. Till skillnad från andra immateriella och industriella rättigheter avser det rättsskydd som ett varumärke åtnjuter nämligen i princip inte resultatet av en kreativ eller ekonomisk ansträngning från rättighetsinnehavarens sida, utan endast det tecken som denne har "tagit i besittning". För att undvika att en enskild näringsidkare erhåller en orättmätig konkurrensfördel är det således nödvändigt att förhindra att ett tecken som måste lämnas fritt att användas av alla blir föremål för ensamrätt. Det är endast i det fall som ett sådant tecken, till följd av dess användning, faktiskt uppfattas som en upplysning om kommersiellt ursprung för en vara eller en tjänst av målgruppen som den ekonomiska ansträngning från registreringssökandens sida motiverar att det ovan beskrivna allmänintresset får vika. I ett sådant fall innebär artikel 7.3 i förordning nr 40/94 därför att det är möjligt att registrera ett sådant tecken, vilket utgör ett undantag från den allmänna regel som anges i artikel 7.1 b-d.

( se punkt 36 )

6. I artikel 7.1 b i förordning nr 40/94 om gemenskapsvarumärken avses bland annat sådana varumärken som ur målgruppens perspektiv är allmänt förekommande i handeln för att presentera de aktuella varorna eller tjänsterna eller i förhållande till vilka det åtminstone finns konkreta indikationer på att de kan användas på ett sådant sätt. Särskiljningsförmågan hos ett varumärke kan således för det första endast bedömas i förhållande till de varor eller tjänster för vilka registrering begärs och för det andra endast i förhållande till hur den särskilda målgruppen uppfattar det.

( se punkterna 36 och 37 )

7. Vid bedömningen av ett absolut registreringshinder enligt artikel 7.1 b i förordning nr 40/94 om gemenskapsvarumärken vad gäller ett sammansatt varumärke, skall det betraktas i sin helhet vid bedömningen av dess särskiljningsförmåga. Detta är dock inte oförenligt med en successiv genomgång av de olika beståndsdelarna hos varumärket. Ett sammansatt varumärke kan endast omfattas av den ovannämnda bestämmelsen om samtliga dess beståndsdelar saknar särskiljningsförmåga i förhållande till de varor eller tjänster som omfattas av ansökan om registrering av varumärket.

Å andra sidan gör det förhållandet att ett sammansatt varumärke endast består av beståndsdelar som saknar särskiljningsförmåga det möjligt att sluta sig till att detta varumärke betraktat i sin helhet också kan vara allmänt förekommande i handeln för att presentera de berörda varorna eller tjänsterna. Detta gäller emellertid inte om det finns konkreta indikationer, exempelvis avseende det sätt på vilket de olika beståndsdelarna är sammansatta, på att det sammansatta varumärket har en vidare innebörd än summan av de beståndsdelar som det är uppbyggt av.

( se punkterna 39, 49 och 55 )

8. Ett tecken genom vilket de varor eller tjänster som avses i en ansökan om registrering av ett varumärke, i den mening som avses i artikel 7.1 c i förordning nr 40/94 om gemenskapsvarumärken, beskrivs saknar även särskiljningsförmåga i förhållande till dessa varor eller tjänster i den mening som avses i artikel 7.1 b i samma förordning. Denna tolkning är inte oförenlig med regeln om att de två absoluta ifrågavarande registreringshindren vart och ett har sitt eget tillämpningsområde. Ett individuellt tecken som enligt de semantiska reglerna i referensspråket kan användas för att beteckna de egenskaper hos de berörda varorna eller tjänsterna som kan ha betydelse för målgruppens val kan nämligen av detta skäl även vanligen användas i handeln för att presentera dessa varor eller tjänster. Tecknet omfattas i sådant fall av artikel 7.1 b i förordning nr 40/94. Artikel 7.1 c i samma förordning är däremot endast tillämplig när det begärda varumärket "endast" består av sådana tecken eller upplysningar.

( se punkt 40 )

9. Ett teckens beskrivande karaktär, i den mening som avses i artikel 7.1 c i förordning nr 40/94 om gemenskapsvarumärken, skall bedömas individuellt i förhållande till var och en av de kategorier av varor och/eller tjänster som registreringsansökan avser. Vid bedömningen av huruvida ett tecken har en beskrivande karaktär i förhållande till en viss kategori av varor och/eller tjänster, saknar det relevans huruvida den som ansöker om registrering av varumärket planerar att införa eller har infört ett visst marknadsföringskoncept som, förutom de varor och/eller de tjänster som hör till denna kategori, omfattar varor och/eller tjänster som hör till andra kategorier. Förekomsten av ett marknadsföringskoncept är för det första en yttre faktor som inte påverkar de rättigheter som är knutna till gemenskapsvarumärket. För det andra kan ett marknadsföringskoncept komma att ändras efter registreringen som gemenskapsvarumärke på grund av att det enbart ankommer på det berörda företaget att besluta rörande konceptet, varför det inte kan ha någon som helst inverkan på bedömningen av huruvida varumärket kan registreras eller ej.

( se punkt 45 )

10. Enligt artikel 7.1 b i förordning nr 40/94 om gemenskapsvarumärken får "[v]arumärken som saknar särskiljningsförmåga" inte registreras. I artikel 7.2 i förordning nr 40/94 anges dessutom att "[p]unkt 1 skall tillämpas även om registreringshindren endast finns i ... en del av gemenskapen".

Vad gäller en ansökan om registrering av ordkombinationen SAT.2 för följande tjänster som omfattas av klasserna 38, 41 och 42 enligt Niceöverenskommelsen om klassificering av varor och tjänster för varumärkesregistrering:

- klass 38: "Distribution av radio- och TV-sändningar/-program via trådbundna eller trådlösa nät; utsändning av film-, TV- radio-, teletext-, videotext-program/-sändningar; förmedling och tilldelning av tillstånd till användare av olika kommunikationsnät; telekommunikation; insamling, leverans och överföring av information och pressmeddelanden (även på elektronisk väg och/eller via dator); ljud- och bildöverföring via satellit; drift av en betal-TV-tjänst (Pay TV), inkluderande video på begäran, även för tredje man som digital plattform; telekommunikations- och databastjänster; förmedling av information till tredje man; distribution av information via trådbundna eller trådlösa nät; direktanslutna tjänster och sändningar, nämligen förmedling av information och meddelanden inkluderande e-post; drift av nätverk för överföring av meddelanden, bilder, text, tal och data; utsändning av TV-köpprogram."

- klass 41: "Produktion, återgivning, visning och uthyrning av filmer, video- och andra TV-program; produktion och återgivning av data, tal, text, ljud- och bildupptagningar på video- och/eller audiokassetter, -band och -skivor (inkluderande CD-ROM och CD-I) samt av videospel (datorspel); visning och uthyrning av video- och/eller audiokassetter, -band och -skivor (inkluderande CD-ROM och CD-I) samt av videospel (datorspel); uthyrning av TV-mottagare och avkodare; utbildning, undervisning och underhållning; sport- och kulturverksamhet; anordnande och genomförande av show-, frågesport- och musiktillställningar samt anordnande av tävlingar inom underhållnings- och sportområdena, för inspelning såväl som för direktsändning i radio eller TV; produktion av TV- och radioreklamsändningar inkluderande sändningar för pristävlingar; anordnande av tävlingar inom utbildnings-, undervisnings-, underhållnings- och sportområdena; anordnande av korrespondenskurser, publicering och utgivning av böcker, periodiska tidskrifter och andra tryckta produkter samt anknutna elektroniska medier (inklusive CD-ROM och CD-I); anordnande av konsert-, teater- och underhållningstillställningar samt av sporttävlingar; produktion av film-, TV-, radio- och text-TV och videotextprogram eller sändningar samt radio- och TV-underhållning; produktion av filmer och videor samt andra bild- och ljudprogram inom undervisnings-, utbildnings- och underhållningsområdena, även för barn och ungdom; produktion, återgivning, visning och uthyrning av ljud- och bildupptagningar på kassett, band och bild- och/eller ljudskiva; teater- och musikföreställningar; inspelning, överföring, lagring, behandling och återgivning av ljud och bild; anordnande av radio- och TV-sändningar/-program; produktion av TV-köpprogram."

- klass 42: "Beviljande, förmedling, uthyrning samt annat utnyttjande av rättigheter till filmer, TV- och videoproduktioner samt andra bild- och ljudprogram; förvaltning och annat utnyttjande av upphovsrätter och industriella skyddsrättigheter för tredje man; utnyttjande av angränsande film- och TV-rättigheter avseende marknadsföring; utveckling av programvara, speciellt avseende multimedia, interaktiv TV och betal-TV; användning av nätverk för överföring av information, bilder, text, tal och data; teknisk rådgivning avseende multimedia, interaktiv TV och betal-TV (ingående i klass 42); datorprogrammering, inkluderande video- och datorspel; förmedling och tilldelning av tillstånd till användare av olika kommunikationsnät."

saknar den nämnda ordkombinationen särskiljningsförmåga i förhållande till de ovannämnda kategorierna av tjänster, med undantag av följande kategorier:

- "Databastjänster", som omfattas av klass 38,

- "Produktion och återgivning av data, tal, text, ljud- och bildupptagningar på video- och/eller audiokassetter, -band och -skivor (inkluderande CD-ROM och CD-I) samt av videospel (datorspel); visning och uthyrning av video- och/eller audiokassetter, -band och -skivor (inkluderande CD-ROM och CD-I) samt av videospel (datorspel); uthyrning av TV-mottagare och avkodare; utbildning, undervisning och underhållning; sport- och kulturverksamhet; anordnande av tävlingar inom utbildnings-, undervisnings-, underhållnings- och sportområdena; anordnande av korrespondenskurser, publicering och utgivning av böcker, periodiska tidskrifter och andra tryckta produkter samt anknutna elektroniska medier (inklusive CD-ROM och CD-I); anordnande av konsert-, teater- och underhållningstillställningar samt av sporttävlingar; produktion av filmer och videor samt andra bild- och ljudprogram inom undervisnings-, utbildnings- och underhållningsområdena, även för barn och ungdom; produktion, återgivning, visning och uthyrning av ljud- och bildupptagningar på kassett, band och bild- och/eller ljudskiva; teater- och musikföreställningar", som omfattas av klass 41.

- "Beviljande, förmedling, uthyrning samt annat utnyttjande av rättigheter till filmer, TV- och videoproduktioner samt andra bild- och ljudprogram; förvaltning och annat utnyttjande av upphovsrätter och industriella skyddsrättigheter för tredje man; utnyttjande av angränsande film- och TV-rättigheter avseende marknadsföring; utveckling av programvara, speciellt avseende multimedia, interaktiv TV och betal-TV; användning av nätverk för överföring av information, bilder, text, tal och data; teknisk rådgivning avseende multimedia, interaktiv TV och betal-TV (ingående i klass 42); datorprogrammering, inkluderande video- och datorspel; förmedling och tilldelning av tillstånd till användare av olika kommunikationsnät", som omfattas av klass 42.

Vad gäller dessa tjänster består nämligen det begärda varumärket av en kombination av olika beståndsdelar, vilka var och en i vart fall kan vara allmänt förekommande i handeln för att presentera dessa tjänster.

Nämnda ordkombination saknar däremot inte särskiljningsförmåga i förhållande till de tjänster som ovan har angetts såsom undantag.

Termen SAT betecknar nämligen inte någon egenskap hos dessa tjänster som kan ha betydelse för målgruppens val och inte någon omständighet som gör att det kan konstateras att nämnda tecken vanligen kan användas i handeln för att presentera dessa tjänster, trots avsaknaden av särskiljningsförmåga.

( se punkterna 48, 53, 54 och 56 )

11. De beslut beträffande registrering av ett tecken såsom gemenskapsvarumärke som överklagandenämnderna vid Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (märken, mönster, modeller) skall fatta med stöd av förordning nr 40/94 omfattas av en begränsad behörighet och inte av en befogenhet att företa skönsmässiga bedömningar. Frågan huruvida ett tecken kan registreras som gemenskapsvarumärke skall därför enbart bedömas på grundval av tillämpliga gemenskapsbestämmelser, såsom de tolkas av gemenskapsdomstolarna, och inte mot bakgrund av en tidigare avvikande beslutspraxis från överklagandenämnderna.

Vad gäller den grund som åberopats i gemenskapsdomstolen, genom vilken det gjorts gällande att harmoniseringsbyrån har åsidosatt principen om förbud mot diskriminering genom att vägra att registrera att visst tecken, fastän den tidigare har gått med på att registrera ett jämförbart tecken, så föreligger två tänkbara möjligheter.

Om överklagandenämnden i ett tidigare ärende, genom att finna att ett tecken kan registreras som gemenskapsvarumärke, har tillämpat relevanta bestämmelser i förordning nr 40/94 korrekt och den i ett senare ärende, som liknar det förra, fattar ett motstridigt beslut, skall gemenskapsdomstolarna ogiltigförklara detta senare beslut på grund av att tillämpliga bestämmelser i förordning nr 40/94 har åsidosatts. I detta första fall kan talan inte bifallas på grunden avseende ett åsidosättande av principen om förbud mot diskriminering. Om överklagandenämnden däremot, genom att finna att ett tecken kan registreras som gemenskapsvarumärke, i ett tidigare ärende har gjort sig skyldig till en felaktig rättstillämpning och den i ett senare ärende, som liknar det förra, fattar ett motstridigt beslut, kan det första beslutet inte med framgång åberopas till stöd för ett yrkande om ogiltigförklaring av detta senare beslut. Likabehandlingsprincipen skall nämligen tillämpas mot bakgrund av rättssäkerhetsprincipen, enligt vilken ingen till sin egen förmån kan åberopa en olaglig åtgärd som gynnat någon annan. Inte heller i detta andra fall kan följaktligen talan bifallas på grunden avseende åsidosättande av principen om förbud mot diskriminering.

( se punkterna 60 och 61 )