Förslag till avgörande av generaladvokat Jacobs föredraget den 13 november 1997. - Henia Babahenini mot Belgiska staten. - Begäran om förhandsavgörande: Tribunal du travail de Charleroi - Belgien. - Samarbetsavtalet mellan EEG och Algeriet - Artikel 39.1 - Icke-diskrimineringsprincip i fråga om social trygghet - Direkt effekt - Tillämpningsområde - Handikappbidrag. - Mål C-113/97.



Rättsfallssamling 1998 s. I-00183



Generaladvokatens förslag till avgörande

1 I detta mål vill Tribunal du travail de Charleroi (arbetsdomstolen i Charleroi) att EG-domstolen skall svara på frågan om en medlemsstat får vägra att utbetala en social trygghetsförmån, som utbetalas till statens egna medborgare, till en algerisk arbetstagares hustru, vilka båda två är bosatta i staten.

2 Algeriska arbetstagares och deras familjers rätt till sociala trygghetsförmåner när de är bosatta i gemenskapen regleras i samarbetsavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Folkrepubliken Algeriet, undertecknat i Alger den 26 april 1976 och godkänt på gemenskapens vägnar genom rådets förordning (EEG) nr 2210/78 (nedan kallat avtalet).(1)

3 Syftet med avtalet är att främja övergripande samarbete mellan parterna för att bidra till Algeriets ekonomiska och sociala utveckling och stärka förbindelserna mellan parterna.(2)

4 Enligt artikel 39.1 skall, med förbehåll för vad som föreskrivs i följande punkter i artikeln, vilka dock inte är relevanta i detta fall, arbetare med algeriskt medborgarskap, och de familjemedlemmar som bor tillsammans med dem, i fråga om social trygghet åtnjuta en behandling som är fri från diskriminering på grund av nationalitet jämfört med medborgarna i de medlemsstater där de är sysselsatta.

5 Den algeriska medborgaren Henia Babahenini, född den 12 juli 1944, är bosatt i Belgien tillsammans med sin make, som också är algerisk medborgare, och deras barn. Hon har inte arbetat i Belgien. Det kan dock presumeras att hennes make har arbetat i Belgien, eftersom han uppbär belgisk avgångspension. Henia Babaheninis ansökan om belgiskt handikappbidrag avslogs med motiveringen att hon inte uppfyllde det krav på medborgarskap som angavs i den relevanta belgiska lagen.(3) Enligt artikel 4 i den lagen skall den som uppbär handikappbidrag antingen faktiskt vara bosatt i Belgien och vara belgisk medborgare, omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EEG) nr 1408/71,(4) vara statslös eller flykting eller ha haft rätt till förhöjt familjebidrag på grund av handikapp upp till en ålder av 21 år. Henia Babahenini överklagade avslagsbeslutet till Tribunal du travail de Charleroi, som har hänskjutit följande fråga till domstolen för förhandsavgörande:

"Får en medlemsstat, med beaktande av artikel 39 i Samarbetsavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Folkrepubliken Algeriet, vilket godkänts genom förordning (EEG) nr 2210/78, vägra att bevilja handikappbidrag (i detta fall de bidrag som föreskrivs i den belgiska lagen av den 27 februari 1987) till en handikappad algerisk medborgare som inte själv har arbetat i Belgien, då hon är bosatt i Belgien tillsammans med sin make, som är algerisk medborgare och uppbär belgisk avgångspension?"

6 Den belgiska regeringen och kommissionen har inkommit med skriftliga yttranden. Något muntligt förfarande har inte ägt rum.

7 Det finns redan flera avgörande från domstolen om betydelsen och räckvidden av artikel 39.1 i avtalet och av den likalydande bestämmelsen(5) i Samarbetsavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Kungariket Marocko.(6) I denna rättspraxis, som jag granskade i mitt förslag till avgörande i målet Djabali,(7) fastslås följande principer.

8 För det första omfattar begreppet "arbetstagare" före detta arbetstagare,(8) vilket innebär att det kan förutsättas att Henia Babaheninis make, som uppbär belgisk avgångspension, ingår i den personkrets som artikel 39.1 är tillämplig på.

9 För det andra kan inte begreppet "social trygghet" definieras på annat sätt än det som anges i anslutning till förordning nr 1408/71.(9) Eftersom de områden som täcks av förordning nr 1408/71 uttryckligen inbegriper det belgiska handikappbidraget,(10) omfattas bidraget av det materiella tillämpningsområdet för artikel 39.1.

10 För det tredje har artikel 39.1 direkt effekt, vilket betyder att de personer som artikeln är tillämplig på har rätt att åberopa den i förfaranden vid nationella domstolar.(11)

11 Enligt min mening följer det obestridligen av dessa konstateranden att Henia Babahenini har rätt till handikappbidrag om en belgisk medborgare i hennes situation skulle ha rätt till detta, vilket förefaller vara fallet. (Det kan noteras att villkoret om bosättning i Belgien är ett giltigt villkor för utbetalning av detta slags förmåner.(12)) Eftersom hon är familjemedlem till en före detta arbetstagare med algeriskt medborgarskap och bor tillsammans med honom, har hon, med stöd av artikel 39.1, i fråga om social trygghet rätt att åtnjuta en behandling som är fri från diskriminering på grund av nationalitet jämfört med medborgarna i den medlemsstat där hennes make var sysselsatt.

12 Kommissionens yttrande följer samma linje. Den belgiska regeringen har dock intagit en annan ståndpunkt (det är uppenbart att dess slutsats att den hänskjutna frågan skall besvaras nekande är ett misstag). Den har hänvisat till den distinktion mellan härledda rättigheter och personliga rättigheter som domstolen gjorde i domen i målet Kermaschek(13) med avseende på den rätt som en arbetstagares familjemedlemmar har att göra anspråk på vissa förmåner som omfattas av förordning nr 1408/71. Den har i detta avseende gjort gällande att handikappbidraget är en personlig rättighet och att Henia Babahenini därför inte kan grunda ett anspråk på detta bidrag på sin makes ställning. Som kommissionen har påpekat har emellertid domstolen vägrat att tillämpa denna distinktion på anspråk som grundas på artikel 39.1 i avtalet.(14) I alla händelser begränsade domstolen i domen i målet Cabanis-Issarte(15) den regel som hade fastslagits i domen i målet Kermaschek till vissa strikt definierade omständigheter, som inte föreligger i detta fall.

Förslag till avgörande

13 Min slutsats är följaktligen att enligt artikel 39 i Samarbetsavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Folkrepubliken Algeriet får en medlemsstat inte på grund av nationalitet vägra att bevilja handikappbidrag till en handikappad algerisk medborgare som inte själv har arbetat i Belgien, då denne är bosatt i Belgien tillsammans med sin make, som är algerisk medborgare och tidigare har arbetat i Belgien.

(1) - Rådets förordning (EEG) nr 2210/78 av den 26 september 1978 om slutande av samarbetsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Algeriet (EGT L 263, s. 1).

(2) - Artikel 1.

(3) - Lag av den 27 februari 1987 om handikappbidrag.

(4) - Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Den senaste konsoliderade versionen publicerades som del I i bilaga A till rådets förordning (EG) nr 118/97 av den 2 december 1996 (EGT L 28, 1997, s. 1).

(5) - Artikel 41.1.

(6) - Undertecknat i Rabat den 27 april 1976 och godkänt på gemenskapens vägnar genom rådets förordning (EEG) nr 2211/78 av den 26 september 1978 (EGT L 264, s. 1).

(7) - Förslag till avgörande i mål C-314/96, Djabali, föredraget den 15 maj 1997.

(8) - Dom av den 31 januari 1991 i mål C-18/90, Kziber (REG 1991, s. I-199, punkt 27; svensk specialutgåva, häfte 10).

(9) - Dom av den 20 april 1994 i mål C-58/93, Yousfi (REG 1994, s. I-1353), punkt 28.

(10) - Se artiklarna 4.2a och 10a samt bilaga II a.

(11) - Dom av den 5 april 1995 i mål C-103/94, Krid (REG 1995, s. I-719), punkt 24.

(12) - Artikel 10a i förordning nr 1408/71.

(13) - Dom av den 23 november 1976 i mål 40/76 (REG 1976, s. 1669).

(14) - Domen i målet Krid, nämnt i fotnot 11, punkt 39.

(15) - Dom av den 30 april 1996 i mål C-308/93 (REG 1996, s. I-2097).