FÖRSTAINSTANSRÄTTENS DOM (fjärde avdelningen)

den 17 december 1997

Mål T-166/95

Mary Karagiozopoulou

mot

Europeiska gemenskapernas kommission

”Tjänstemän — Internt uttagningsprov för överflyttning från kategori C till kategori B — Beslut av en uttagningskommitté i vilket det konstateras att sökande har misslyckats i det muntliga provet — Principen om likabehandling — Uttagningskommitténs bedömning”

Fullständig text på franska II-1065

Saken:

Talan om ogiltigförklaring av beslutet av uttagningskommittén i det interna uttagningsprovet KOM/B/9/93 att ge sökanden ett lägre betyg i det muntliga provet än vad som minst krävdes för godkännande och att inte föra in henne i förteckningen över godkända sökande.

Utgång:

Ogillande.

Resumé av domen

Sökanden, som är tjänsteman vid kommissionen i kategori C, lämnade in en ansökan till det interna uttagningsprovet KOM/B/9/93 för överflyttning från kategori C till kategori B, vilket syftade till upprättande av en förteckning över godkända biträdande assistenter i lönegraderna 5 och 4 i kategori B, vilka under tillsyn skulle utföra verkställande uppgifter i form av löpande kontorsarbete som biträdande assistent, biträdande administrativ assistent och biträdande teknisk assistent.

Sökanden erhöll ett godkänt resultat i det första urvalsprovet och i det redaktionella provet och fick därför göra det muntliga provet den 17 oktober 1994.

I skrivelse av den 18 november 1994 underrättades sökanden om att hennes namn inte hade kunnat föras in i förteckningen över godkända sökande, eftersom hon inte hade erhållit det poängtal som som lägst erfordrades i det muntliga provet.

Den 13 december 1994 framställde sökanden en begäran med stöd av artikel 90 i Tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna (tjänsteföreskrifterna) i syfte att få till stånd en ändring av uttagningskommitténs beslut. Denna begäran ändrades sedan till ett klagomål och kompletterades med ytterligare en skrivelse av den 28 februari 1995. Klagomålet avslogs uttryckligen av kommissionen i ett beslut som delgavs sökanden den 27 juni 1995.

Prövning i sak

Den första grunden: Uppenbart oriktig bedömning och åsidosättande av principen om likabehandling och icke-diskriminering

För att en uttagningskommitté skall vara sammansatt i enlighet med tjänsteföreskrifterna och artikel 3 i bilaga III till dessa krävs det att den är sammansatt på ett sådant sätt att den säkerställer en objektiv bedömning av sökandenas prestationer i proven. De krav som medlemmarna i uttagningskommittén skall uppfylla varierar dock alltefter de särskilda omständigheter som gäller för varje enskilt uttagningsprov (punkt 34).

Hänvisning till förstainstansrättenden 22 juni 1990, T-32/89 och T-39/89, Marcopoulos mot domstolen, Rec. 1990, s. II-281, punkt 37; förstainstansrätten den 27 juni 1991, T-156/89, Valverde Mordt mot domstolen, Rec. 1991, s. II-407, punkt 106

Kraven på språkkunskaper hos medlemmarna i uttagningskommittén varierar, beroende på den betydelse som kunskapen i ett språk har för den tjänst som skall tillsättas. Vid ett uttagningsprov för konferenstolkar är det uppenbart att kunskap i språket utgör ett grundläggande krav, och uttagningskommittén skall vara sammansatt därefter. Enligt rättspraxis skall vid ett sådant uttagningsprov åtminstone en medlem med rösträtt behärska både det språk mot vilket sökanden arbetar och det faktiska utövandet av yrket som konferenstolk (punkt 35).

Hänvisning till Marcopoulos mot domstolen, nämnd ovan; förstainstansrätten den 17 mars 1994, T-43/91, Hoyer mot kommissionen, RecFP 1994, s. II-297, punkt 51 och följande punkter

Detta gäller dock inte när, såsom i detta fall, uttagningsprovet avser överflyttning från kategori C till kategori B i syfte att upprätta en förteckning över godkända biträdande assistenter. I det fallet utgör sökandenas kunskaper i språk inte någon särskild egenskap, såsom är fallet vid ett uttagningsprov för tolkar. Det är mot denna bakgrund som man skall betrakta lydelsen av meddelandet om uttagningsprov, enligt vilken uttagningskommitténs samtal med sökandena syftade till att ”i förhållande till de uppgifter som framkommit vid de skriftliga proven, [bedöma] sökandenas verbala förmåga och om de var lämpade att utföra uppgifter i kategori B”. Under det muntliga skedet i urvalsförfarandet grundas bedömningarna av sökandenas lämplighet huvudsakligen på innehållet i deras svar samt på den slutledningsförmåga och det logiska tillvägagångssätt som dessa svar vittnar om. Detta ger uttagningskommittén möjlighet att komplettera sin bedömning av de sökande som har lyckats i det skriftliga provet med andra uppgifter än dem som avser teoretiska och redaktionella kunskaper för att kunna bedöma deras allmänna lämplighet att utföra uppgifter i kategori B (punkt 36).

Under dessa omständigheter skall uttagningskommitténs omsorg om att säkerställa en absolut likabehandling av sökandena förenas med kraven på god administration. Om det i ett fall som detta krävdes att åtminstone en av medlemmarna i uttagningskommittén behärskade det språk som användes av varje enskild sökande, skulle det nämligen medföra en oproportionerlig belastning på rekryteringssystemet. Härav följer att en tolkning, som gör att alla sökande har möjlighet att uttiycka sig på sitt modersmål, på ett tillfredsställande sätt säkerställer en likabehandling av sökandena (punkt 37).

Vad beträffar sökandens påstående att hon hade erhållit utmärkta omdömen från sina överordnade, framhöll förstainstansrätten att det i detta fall rörde sig om ett uttagningsprov och att uttagningskommittén inte hade givit sökanden det poängtal som minst erfordrades i det muntliga provet (punkt 42).

Ett sådant beslut av uttagningskommittén ger uttryck för ett värdeomdöme om en sökandes prestation i det muntliga provet och ingår i uttagningskommitténs omfattande utrymme för skönsmässig bedömning. Det kan endast underställas gemenskapsdomstolarnas prövning om det är uppenbart att de regler som gäller för uttagningskommitténs arbete har åsidosatts (punkt 43).

Hänvisning till förstainstansrätten den 1 december 1994, T-46/93, Michaël-Chiou mot kommissionen, RecFP 1994, s. II-929, punkt 48; förstainstansrätten den 14 juli 1995, T-291/94, Pimley-Smithmot kommissionen, REGP 1995, s. II-637, punkt 63; förstainstansrätten den 21 maj 1996, T-153/95, Kaps mot domstolen, REGP 1996, s. II-663, punkt 38

Förstainstansrätten fann att detta betydde att oavsett vilka meriter sökanden hade var dessa inte tillräckliga för att visa att uttagningskommittén uppenbart hade felbedömt hennes prestation i det muntliga provet (punkt 44).

Den andra grunden: Överträdelse av artikel 5 femte stycket i bilaga III till tjänsteföreskrifterna

I meddelandet om uttagningsprov angavs att ”uttagningskommittén skall upprätta en förteckning över godkända sökande som skall innehålla maximalt 60 av de sökande som erhållit de bästa resultaten totalt sett i proven a, b och c”. Förstainstansrätten fann att detta betydde att uttagningskommittén var bunden av lydelsen i meddelandet om uttagningsprov och därför inte hade rätt att upprätta en förteckning över fler än 60 sökande (punkt 54).

Hänvisning till förstainstansrätten den 28 november 1991, T-158/89, van Hecken mot ESK, Rec. 1991, s. II-1341, punkt 23

Det är riktigt att det i artikel 5 femte stycket i bilaga III till tjänsteföreskrifterna föreskrivs att den förteckning över godkända sökande som uttagningskommittén skall upprätta om möjligt skall innehålla minst dubbelt så många namn som antalet tjänster som skall tillsättas, men detta är enbart en rekommendation till uttagningskommittén som syftar till att underlätta tillsättningsmyndighetens beslut och kan således inte ge uttagningskommittén rätt att överskrida de gränser som fastslagits genom meddelandet om uttagningsprov (punkt 55).

Domslut:

Talan ogillas.