Mål C‑632/13

Skatteverket

mot

Hilkka Hirvonen

(begäran om förhandsavgörande från

Högsta förvaltningsdomstolen)

”Begäran om förhandsavgörande — Fri rörlighet för personer — Likabehandling — Inkomstskatt — Inkomst som uppbärs av utomlands bosatta skattskyldiga på vilken källskatt innehålls — Avdrag avseende den skattskyldiges personliga förhållanden medges ej — Motivering — Möjlighet för utomlands bosatta skattskyldiga att välja att omfattas av bestämmelserna för skattskyldiga bosatta i landet och få rätt till motsvarande avdrag”

Sammanfattning – Domstolens dom (sjätte avdelningen) av den 19 november 2015

Unionsmedborgarskap — Rätt att fritt röra sig och uppehålla sig på medlemsstaternas territorium — Skattelagstiftning — Inkomstskatt — Utomlands bosatta skattskyldiga, som får merparten av sina inkomster från källstaten och som har valt systemet med källskatt, medges inte samma avdragsmöjligheter avseende personliga förhållanden som de som medges skattskyldiga bosatta i landet — Tillåtet — Villkor — Den sammanlagda skattebelastningen för utomlands bosatta skattskyldiga är inte högre än för skattskyldiga som är bosatta i landet

(Artikel 21 FEUF)

Det utgör inte diskriminering i strid med artikel 21 FEUF att utomlands bosatta skattskyldiga – som får merparten av sina inkomster från källstaten och som har valt systemet med källskatt – vid inkomstbeskattningen inte medges samma avdragsmöjligheter avseende personliga förhållanden som de som medges skattskyldiga bosatta i landet inom ramen för systemet med ordinarie inkomstskatt, då den sammanlagda skattebelastningen för utomlands bosatta skattskyldiga inte är högre än för skattskyldiga bosatta i landet och personer som likställs med dessa och som befinner sig i en jämförbar situation.

Det är nämligen förenligt med unionsrätten att behandla skattskyldiga bosatta utomlands respektive inom landet olika genom att låta de förstnämndas bruttointäkter omfattas av en definitiv skatt enligt en enhetlig skattesats som tas ut som källskatt, medan de sistnämndas nettointäkter beskattas enligt en progressiv skatteskala som innefattar ett grundavdrag. Detta förutsätter dock att den enhetliga skattesatsen inte är högre än den skattesats som med tillämpning av den progressiva skatteskalan faktiskt skulle ha tillämpats på nettointäkterna utöver grundavdraget.

Att inte medge avdraget avseende personliga förhållanden ska vidare godtas som en inneboende del av systemet med källskatt, när detta syftar både till att förenkla administrationen för skattemyndigheten och till att underlätta för den utomlands bosatta skattskyldige. När den utomlands bosatta skattskyldige väljer det systemet behöver den nämnda myndigheten således inte längre uppbära skatten från den personen och behöver därmed inte skaffa sig en exakt bild av dennes personliga förhållanden och familjesituation. Samtidigt befrias den skattskyldige från all skyldighet att samarbeta, i den meningen att denne inte behöver lämna in någon skattedeklaration i källstaten för de inkomster som denne har där, och följaktligen inte behöver sätta sig in i en annan medlemsstats skattesystem än bosättningsstatens.

Det är följaktligen i linje med systemet med källskatt att inte alla utgifter som en skattskyldig faktiskt har haft kan beaktas vid detta slags beskattning, eftersom skatten uppbärs hos den som betalar ut nationella förmåner i källstaten. Allmänt sett kan denne inte förutsättas ta hänsyn till vissa specifika utgifter, och att beakta samtliga dessa skulle strida mot det syfte att förenkla förfarandet som ligger bakom systemet med källskatt.

(se punkterna 44, 46, 47 och 49 samt domslutet)