9

I punkt 4.1.5 i dessa riktlinjer under rubriken ”Tidsmässigt samband mellan den tidpunkt då en dansk medborgare återvänder till Danmark och ansökan om familjeåterförening enligt unionsrätten” föreskrivs följande: ”Det uppställs inte som krav att den utländska familjemedlemmen ska inresa till Danmark samtidigt som den danska medborgaren. Om en familjemedlem till en dansk medborgare, som har använt sig av sin rätt till fri rörlighet i ett annat EU-land, ansöker om familjeåterförening enligt EU-bestämmelserna först vid en senare tidpunkt än den tidpunkt då den danska medborgaren återvände till Danmark, ska det konkret bedömas om familjemedlemmens ansökan har lämnats in som en naturlig följd av att den danska medborgaren har återvänt till Danmark. Vid denna bedömning ska hänsyn tas till anledningen till tidsskillnaden mellan den tidpunkt då den danska medborgaren återvände till Danmark och den tidpunkt då ansökan ingavs, bland annat till om familjemedlemmen av särskilda skäl hänförliga till arbete eller utbildning har skjutit upp ansökan samt till tidsskillnadens längd. Att ansökan inges vid en senare tidpunkt kan till exempel bero på att sökanden ska avsluta en påbörjad utbildning, vilket bland annat kan visas genom att examensbevis eller liknande skickas in. Vidare kan särskilda hälsoskäl, bland annat sökandens eller dennes familjemedlemmars allvarliga sjukdom, vara orsak till senareläggandet. Däremot kan flera månaders senareläggning i princip inte påvisa en generell önskan om fortsatt sysselsättning eller bosättning hos familjen. Om det däremot är särskilda hänsyn till arbetsförhållanden, bland annat uppfyllelsen av en avtalsenlig förpliktelse, som är orsaken till att ansökan senarelagts flera månader, ska ansökan i princip anses ha ingetts som en naturlig följd av att den danska medborgaren har återvänt. Detta kan bland annat visas genom ett anställningsavtal, som till exempel visar att den berörda personen är inblandad i ett konkret byggprojekt. … För det fall familjemedlemmen har inrest till Danmark samtidigt som eller som en naturlig följd av att den danska medborgaren har återvänt till Danmark, men först senare inger en ansökan om familjeåterförening enligt EU-bestämmelserna, krävs det inte att ansökan inges som en naturlig följd av att den danska medborgaren har återvänt, om vederbörande i övrigt uppfyller villkoren enligt EU-bestämmelserna för familjeåterförening med den danska medborgaren. Det krävs att familjemedlemmen har inrest till Danmark i avsikt att utöva ett familjeliv med den danska medborgaren och att familjemedlemmen i övrigt skulle ha kunnat beviljas familjeåterförening med den danska medborgaren enligt EU-bestämmelserna om vederbörande hade ingett ansökan i samband med inresan. Det krävs även att sökanden har uppfyllt dessa villkor under hela perioden fram till dess ansökan ingavs. Vid bedömningen av sådana ärenden är det således avgörande om familjemedlemmen har uppfyllt villkoren för att beviljas familjeåterförening enligt EU-bestämmelserna med den danska medborgaren under hela perioden, men bara inte ansökt om det. I sådana fall har familjemedlemmen en rätt att uppehålla sig i Danmark enligt EU-bestämmelserna, oberoende av att vederbörande först senare ansöker om ett faktiskt uppehållskort. I de fall, då ansökan inte inges i samband med inresan, åligger det sökanden att visa att inresan ägde rum samtidigt som eller som en naturlig följd av att den danska medborgaren återvände till Danmark och att sökanden under hela perioden har uppfyllt villkoren för att beviljas familjeåterförening med den danska medborgaren enligt EU-bestämmelserna, bland annat att vederbörande har uppehållit sig i Danmark tillsammans med den danska medborgaren. Detta kan exempelvis visas genom att visa fram en biljett, en ändring av folkbokföringsadress, hyreskvitton m.m.”