SV Europeiska unionens officiella tidning C 179/18

Begäran om förhandsavgörande framställd av Cour Constitutionnelle (Belgien) den 9 april 2010 — Marie-Noëlle Solvay, Le Poumon vert de la Hulpe ASBL, Jacques Solvay de la Hulpe, Jean-Marie Solvay de la Hulpe, La Hulpe — Notre village ASBL, Alix Walsh, André Philips, Les amis de la Forêt de Soignes ASBL, Association des Riverains et Habitants des Communes Proches de l'Aéroport B.S.C.A. (Brussels South Charleroi Airport) ASBL, Grégoire Stassin, André Gilliard, Société Wallonne des Aéroports SA (SOWAER), Paul Fastrez, Henriette Fastrez, Infrabel SA, Jean-Pierre Olivier, Pierre Deneye, Paul Thiry, Antoine Boxus, Willy Roua, Gouvernement flamand, Inter-Environnement Wallonie ASBL, Sartau SA, Charleroi South Air Pur ASBL, Pierre Grymonprez, Philippe Grisard de la Rochette, Nicole Laloux, Annabelle Denoël-Gevers, Marc Traversin, Joseph Melard, Chantal Michiels, Thierry Regout, René Canfin, Georges Lahaye, Jeanine Postelmans, Christophe Dehousse, Christine Lahaye, Jean-Marc Lesoinne, Jacques Teheux, Anne-Marie Larock, Bernadette Mestdag, Jean-François Serrafin, Françoise Mahoux, Ferdinand Wallraf, Jeanne Mariel, Agnès Fortemps, Georges Seraffin, Jeannine Melen, Groupement Cerexhe-Heuseux/Beaufays ASBL, Action et Défense de l'Environnement de la vallée de la Senne et de ses affluents ASBL, Réserves naturelles RNOB ASBL, Stéphane Banneux, Zénon Darquenne, Guido Durlet, Société régionale wallonne du transport SRWT, Philippe Daras, Bernard Croiselet, Bernard Page, Intercommunale du Brabant Wallon SCRL, Codic Belgique SA och Fédéral Express European Services Inc. mot Région wallonne

(Mål C-182/10)

2010/C 179/30

Rättegångsspråk: franska

Hänskjutande domstol

Cour Constitutionnelle

Parter i målet vid den nationella domstolen

Klagande: Marie-Noëlle Solvay, Le Poumon vert de la Hulpe ASBL, Jacques Solvay de la Hulpe, Jean-Marie Solvay de la Hulpe, La Hulpe — Notre village ASBL, Alix Walsh, André Philips, Les amis de la Forêt de Soignes ASBL, Association des Riverains et Habitants des Communes Proches de l'Aéroport B.S.C.A. (Brussels South Charleroi Airport) ASBL, Grégoire Stassin, André Gilliard, Paul Fastrez, Henriette Fastrez, Jean-Pierre Olivier, Pierre Deneye, Paul Thiry, Antoine Boxus, Willy Roua, Gouvernement flamand, Inter-Environnement Wallonie ASBL, Sartau SA, Charleroi South Air Pur ASBL, Pierre Grymonprez, Philippe Grisard de la Rochette, Nicole Laloux, Annabelle Denoël-Gevers, Marc Traversin, Joseph Melard, Chantal Michiels, Thierry Regout, René Canfin, Georges Lahaye, Jeanine Postelmans, Christophe Dehousse, Christine Lahaye, Jean-Marc Lesoinne, Jacques Teheux, Anne-Marie Larock, Bernadette Mestdag, Jean-François Serrafin, Françoise Mahoux, Ferdinand Wallraf, Jeanne Mariel, Agnès Fortemps, Georges Seraffin, Jeannine Melen, Groupement Cerexhe-Heuseux/Beaufays ASBL, Action et Défense de l'Environnement de la vallée de la Senne et de ses affluents ASBL, Réserves naturelles RNOB ASBL, Stéphane Banneux, Zénon Darquenne, Guido Durlet, Philippe Daras, Bernard Croisele och Bernard Page

Motpart: Région wallonne

Tolkningsfrågor

1. Ska artiklarna 2.2 och 9.4 i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (1) tolkas i enlighet med vägledningen för tillämpning av denna konvention?

2. a) Ska artikel 2.2 i Århuskonventionen tolkas så, att sådana rättsakter som bygglov och miljötillstånd som beviljats enligt det förfarande som inrättats genom artikel 1–4 i det dekret Région wallonne antog den 17 juli 2008”avseende vissa tillstånd för vilka det föreligger tvingande skäl av allmänintresse” undantas från konventionens tillämpningsområde? b) Ska artikel 2.2 i Århuskonventionen tolkas så, att sådana rättsakter som de ratificeringar av bygglov och miljötillstånd som förekommer i artiklarna 5–9 och 14–17 i samma dekret undantas från konventionens tillämpningsområde? c) Ska artikel 1.5 i direktiv 85/337/EEG, om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (2), tolkas så, att sådana rättsakter som bygglov och miljötillstånd som beviljats enligt det förfarande som inrättats genom artikel 1–4 i dekretet undantas från direktivets tillämpningsområde? d) Ska artikel 1.5 i direktiv 85/337/EEG tolkas så, att sådana rättsakter som de ratificeringar av bygglov och miljötillstånd som förekommer i artiklarna 5–9 och 14–17 i samma dekret undantas från direktivets tillämpningsområde?

3. a) Ska artiklarna 3.9, 9.2, 9.3 och 9.4 i Århuskonventionen samt artikel 10 a i direktiv 85/337/EEG tolkas så, att de utgör hinder för ett sådant förfarande som det som inrättats genom artiklarna 1–4 i dekretet, enligt vilket dekretets upphovsman utfärdar bygglov och miljötillstånd som förberetts av en förvaltningsmyndighet och som endast kan bli föremål för en sådan rättslig prövning som avses i B.6 och B.7 vid Cour constitutionnelle eller annan domstol? b) Ska artiklarna 3.9, 9.2, 9.3 och 9.4 i Århuskonventionen samt artikel 10 a i direktiv 85/337/EEG tolkas så, att de utgör hinder för antagandet av sådana rättsakter som de ratificeringar med retroaktiv verkan som förekommer i artiklarna 5–9 och 14–17 i dekretet och som endast kan bli föremål för en sådan rättslig prövning som avses i B.6 och B.7 vid Cour constitutionnelle eller annan domstol?

4. a) Ska artikel 6.9 i Århuskonventionen och artikel 9.1 i direktiv 85/337/EEG tolkas så, att de utgör hinder för ett sådant förfarande som det som inrättas genom artiklarna 1–4 i dekretet, enligt vilket dekret varigenom bygglov och miljötillstånd utfärdas inte själv måste innehålla alla uppgifter som krävs för att det ska kunna kontrolleras att dessa tillstånd är grundade på en adekvat förhandskontroll i enlighet med de krav som uppställs i Århuskonventionen och direktiv 85/337? b) Ska artikel 6.9 i Århuskonventionen och artikel 9.1 i direktiv 85/337/EEG tolkas så, att de utgör hinder för antagandet av sådana rättsakter som ratificeringarna i artiklarna 5–9 och 14–17 i dekretet som inte själva innehåller alla uppgifter som krävs för att det ska kunna kontrolleras att dessa tillstånd är grundade på en adekvat förhandskontroll i enlighet med de krav som uppställs i Århuskonventionen och direktiv 85/337?

5. Ska artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (3) tolkas så, att en lagstiftande myndighet tillåts bevilja sådana projekt som avses i artiklarna 16 och 17 i det angripna dekretet trots att de konsekvensutredningar som har genomförts vad avser dessa projekt har bedömts som bristfälliga av Conseil d'Etat, som uttalat sig efter en mycket brådskande handläggning, och motsägs av ett uttalande från den myndighet i regionen Vallonien som ansvarar för den ekologiska förvaltningen av regionens natur?

6. Om ovanstående fråga besvaras nekande önskas svar på om artikel 6.4 i direktiv 92/43/EEG ska tolkas så, att uppförandet av en byggnad som ska rymma ett privat företags huvudkontor samt ett stort antal anställda kan anses utgöra ett väsentligt allmänintresse?

(1) Århuskonventionen ingicks på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut av den 17 februari 2005 (EUT L 124, s. 1).

(2) Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EGT L 175, s. 40; svensk specialutgåva, område 15, volym 6, s. 226).

(3) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, s. 7).